mot · G902342 · 1986-04-01 00:00:00 — Invandrarkvinnornas svåra situation på arbetsmarknaden försämrar deras möjligheter att spela den roll som de förväntas ha inom familjen. De bär ofta 19 huvudansvar för uppfostran av barnen, som inte bara skall ges en identitet Mot. 1985/86:342 baserad på familjens ursprung, utan också ges förutsättningar att leva som aktiva samhällsmedborgare i . De förväntas fungera som en buffert inom familjen när det gäller att överbrygga klyftor i normer och värderingar mellan ursprungslandet och det svenska samhället. Ju mindre kontakt invandrarkvinnorna har med svenska samhället, desto svårare är det för dem att förmedla en riktig bild av vad svenska värderingar och samlevnadsformer innebär och desto svårare blir det att mildra de oundvikliga kulturkollisionerna. Samhället kan stödja invandrarkvinnorna på olika sätt. Möjligheterna till svenskundervisning och samhällsorientering kan ökas. Detta bör ske utifrån kvinnornas situation och förutsättningar. Samhällsorienteringen måste baseras på de behov invandrarkvinnorna har med hänsyn till sin situation i , förkunskaper etc. Då dessa kvinnor ofta har svårigheter att följa utbildningar upplagda , är det viktigt att nya metoder som veckoslutskurser eller kortare utbildningar på folkhögskolor prövas i ökad utsträckning. Radio och TV är viktiga kanaler för att nå isolerade kvinnor. Utbildningsradion har tagit initiativ när det gäller att ta fram studiematerial och sända utbildningsprogram speciellt för invandrarkvinnor. Det är nödvändigt att denna verksamhet får fortsätta och utvidgas. Radio- och TV-program med svenskundervisning och samhällsorientering bör produceras för kvinnor med olika språklig och kulturell bakgrund och sändas på tider då kvinnorna har möjligheter att ta del av dem. Inte sällan uppstår svåra konflikter i invandrarfamiljer som befinner sig i brytningen mellan två olika kulturer. Det är viktigt att de samhällsfunktionärer som kommer i kontakt med familjer i sådana situationer lär sig ge stöd och söka lösningar som överensstämmer med familjens kulturella och sociala förhållanden. Svenska lösningar på familjekonflikter är ofta inte tilllämpbara eller kan åsamka den berörda familjen nya och olösliga problem. Det är viktigt att , sjukvården och skolan ges resurser att utveckla nya arbetsmetoder gentemot utsatta invandrarfamiljer och att personalen får ökande och relevanta kunskaper för sitt arbete med olika nationalitetsgrupper. Här bör kvinnans speciella situation som uppfostrare och den som håller samman familjen beaktas, så att hon finner stöd i samhällets åtgärder. Bland kvinnor i flera nationella grupper har medvetenheten om dessa frågor ökat starkt , och ett aktivt kvinnoarbete håller på att byggas upp i flera invandrarorganisationer. I högre grad än männen har kvinnorna satsat på föreningsverksamhet som innebär information, diskussion eller utbildning i frågor som föräldraskap, familjeplanering, kulturkonflikter etc. Det är av stor vikt att denna kvinnoverksamhet kan bedrivas inom de redan etablerade invandrarorganisationernas ram. Styrkan hos dessa organisationer ligger just i att de kunnat samla hela familjer och på en bas av det nationella ursprunget kunnat erbjuda aktiviteter av mycket varierande slag. En uppsplittring av invandrarnas föreningsliv på olika organisationer för olika åldrar eller kön ligger varken i samhällets eller i invandrarnas intressen och skulle i många fall försvåra för kvinnorna att alls delta i föreningsverk- 20 Inom invandrarorganisationerna sammanfaller kvinnoarbetet på ett Mot. 1985/86:342 naturligt sätt med den utvecklingsnivå och den sociala och kulturella situation som kvinnan befinner sig i, vilket inte alltid är fallet om verksamheten bedrivs av en kvinnoorganisation med huvudsakligen svenska medlemmar. Kvinnosektionerna inom invandrarorganisationerna arbetar under mycket osäkra ekonomiska villkor. Då det centrala stödet till invandrarorganisationerna inte byggs upp med hänsyn till kvinnoverksamheten och då det särskilda statsbidraget för kvinnoorganisationer inte kan utgå till kvinnosektioner inom invandrarorganisationerna måste dessa basera sin ekonomi på de tillfälliga projektbidrag som finns att söka på olika håll, bl. a. hos statens invandrarverk. Då dessa enbart kan utgå för avgränsade projekt i bestämda syften och endast ger de inget stöd för uppbyggnaden av en fast kvinnoverksamhet i organisationerna utan tvingar till kortsiktig planering under osäkra ekonomiska villkor. För att föreningsverksamhet bland invandrarkvinnor skall lyckas är det en förutsättning att den planeras och genomförs under ledning av kvinnor i den grupp som berörs. I den egna organisationen kan detta ske. Där kan kvinnorna också få den kunskap och säkerhet som krävs för ett samarbete på lika villkor med svenska kvinnor. Flera kvinnoorganisationer med huvudsakligen svenska medlemmar har visat ett ökat och positivt intresse för invandrarkvinnornas situation. Detta arbete bör stimuleras och ges särskilt samhällsstöd. Massmedia för invandrarna betraktades länge i som en fråga om elementär nyhetsförmedling och samhällsinformation, dvs. majoritetssamhället behövde kanaler för att informera de nytillkomna. Det är en nödvändig mediapolitik när mångå invandrare på kort sikt skall anpassas i samhället, men det kan också vara en medveten politik om man syftar till snabb assimilation, anpassning av invandrarna på de inföddas villkor. Med den kulturella medvetenheten hos minoriteterna i har det emellertid vuxit fram krav på helt andra slags medier, medier i minoriteternas egna händer, medier som kan hålla samman gruppen, stärka den framväxande kulturen och visa på alternativ till det livsmönster som svensk TV, radio och tidningar sköljer över dem. Därför anser vi att regeringens förslag på mediapolitikens område, som innebär att stödet till vissa invandrartidningar försvinner, är helt förkastligt. Vi anser att regeringen bör komma med förslag innebärande erforderligt stöd till aktuella invandrartidningar med syfte att främja deras framtida utveckling. Till dess bör stödet till invandrarorganisationerna öka i motsvarande grad för att garantera dels en förstärkning av organisationernas verksamhet, dels en fortsatt utgivning av invandrarnas tidningar. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna att benämningen på det här berörda området även fortsättningsvis bör vara invandrar- och minoritetspolitik, 2. att för /87 under tionde huvudtiteln . Åtgärder för invandrare beslutar anvisa . utöver regeringens förslag avseende invandrarorganisationemas kulturella verksamhet, 3. att för /87 under tionde huvudtiteln . Åtgärder för invandrare beslutar anvisa . utöver regeringens förslag avseende organisationsstöd till invandrarorganisationerna, 4. att för /87 under tionde huvudtiteln . Åtgärder för invandrare beslutar anvisa . avseende stöd till verksamhet bland invandrarkvinnor inom kvinnoorganisationer med huvudsakligen svenska medlemmar, 5. att för /87 under tionde huvudtiteln . Åtgärder för invandrare beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens förslag till . 6. att hos regeringen hemställer om förslag till nytt anslag avseende informationsinsatser inom folkrörelserna i enlighet med vad som anförs i motionen, 7. att hemställer hos regeringen om åtgärder för att starta ett socialt stödprojekt bland invandrarungdomar i enlighet med vad som anförs i motionen, 8. att som sin mening ger regeringen till känna att detta stödprojekt bör organiseras och administreras av komunnerna med full kostnadstäckning genom statsbidrag, 9. att som sin mening ger regeringen till känna att detta statsbidrag bör finansieras gneom en särskild arbetsgivaravgift, 10. att som sin mening ger regeringen till känna att fortsatt ekonomiskt stöd bör utgå till i syfte att garantera dess samordnande funktioner, 11. att hos regeringen hemställer om förslag till diskrimineringslagstiftning i enlighet med vad som anförs i motionen, 12. att hos regeringen hemställer om förslag innebärande a) att såväl svenskundervisning som samhällsorientering i ökande grad anpassas till invandrarkvinnornas förutsättningar och möjligheter att delta, b) att särskilda medel ställs till utbildningsradions förfogande för att insatserna för invandrarkvinnor skall kunna utvidgas och rikta sig till kvinnor med olika social och kulturell bakgrund samt att sändningarna sker på tider då kvinnorna har möjlighet att ta del av dem, c) att kommunerna ges särskilt ekonomiskt stöd för metodutveckling av arbete med utsatta familjer från olika etniska grup d) att det centrala stödet för fristående kvinnoorganisationer även Mot. 1985/86:342 öppnas för kvinnosammanslutningar inom de nationella riksförbunden, 13. att ger regeringen till känna vad i motionen anförs om invandrarnas mediasituation. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)