mot · G902A427 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86: A427 m. fl. (s) Regionalpolitiska insatser i skogslänen påbörjades en avveckling inom de sju skogslänen när det gäller näringsliv, sysselsättning och folkmängd, som sedan fortsatt och gångna åren resulterat i en ny, svår regional obalans. En liknande avveckling, som resulterade i stark utflyttning från skogslänen, pågick under stor del av . Den möttes från samhällets sida med en rad regionalpolitiska stödinsatser, omflyttning av statlig verksamhet, styrning av industriutveckling m. m. Dessa åtgärder resulterade i att avvecklingen förbyttes i en lovande utveckling in . hade skogslänen ett inflyttningsöverskott på 9341 och var detta överskott 7 604. Samtliga av de sju nordligaste länen redovisade också de åren en kraftigt ökad folkmängd. 1960-talets avvecklingsproblem hade förbytts i en positiv utveckling. In började många av de nordligaste länen på nytt redovisa minus i antalet sysselsatta. Plussiffrorna i befolkningstal förbyttes i nya minusnoteringar. Antalet industrisysselsatta i skogslänen minskade med nära 30000 och sjönk ytterligare . När industri och näringsliv in på nytt började fråga efter arbetskraft blev suget söderut mycket starkt. Denna utveckling kan belysas med att antalet personer i de sju nordligaste länen som fick flyttningshjälp ökade från 1982 till 1985, alltså . Preliminära uppgifter tyder på att flyttningen från skogslänen med flyttbidrag ökat ytterligare med upp till + . Industri och näringsliv har inte visat något intresse att flytta den behövliga företagsutvecklingen till de områden i norr där det stora antalet arbetssökande finns. Man förutsätter att samhället skall medverka till att arbetskraft från skogslänen flyttas till de delar av landet där företagen bygger ut - främst i storstadsområdena. resulterade denna regionala obalans av sysselsättningsutvecklingen i en stark utflyttning från skogslänen. De sju nordligaste länen, som hade en folkmängdsökning på drygt 20000 personer, tappades av på lika många invånare . Årsbokslutet visar, enligt de preliminära uppgifterna, på en folkmängdsminskning i skoglänen på 6833 . Att denna avveckling huvudsakligen har sin orsak i utflyttningen framgår av följande redovisning av utflyttningsnetto i dessa län 1985: Befolkningsredovisningen ger också besked om att 72 av de 85 kommunerna i skogslänen hade minustal i folkmängden . Denna avveckling kan jämföras med att storstadslänen , och samt ökade sin folkmängd med 22 470 personer. Starkt behov av åtgärder Om det skall bli möjligt att på nytt vända dagens avveckling i skogslänen till en utveckling liknande den krävs mycket kraftfulla och mångskiftande åtgärder. Framför allt krävs samhällsbevakning över myndigheter, verk, företag och annan verksamhet, som ensidigt föredrar att förlägga sin utveckling till storstäderna. Samhället måste också få möjlighet att styra denna utveckling, i långt större utsträckning än . I nedanstående punkter redovisar vi några åtgärder som vi anser bör vidtas mycket snabbt. Bevakning och styrning från regeringen är samhällets regionalpolitiska insatser spridda i många av regeringens departement. Även om det bör förbli så när det gäller t.ex. skatteutjämningen, industriutbyggnaden, transportstödet, norrländska jordbrukarestödet, m. m. så krävs åtgärder i regeringen för en samlad bevakning i frågorna och möjlighet att styra det privata näringslivets utvecklingsplanering, statliga verks investeringsplaner m. m. utifrån klara regionalpolitiska målsättningar. Det är inte sak att bestämma hur dessa målsättningar bör uppnås. Det viktiga är att så sker. har initierat en undersökning av möjligheterna att flytta ut en del av statliga myndigheters verksamhet från ut till länsstyrelserna. Resultatet av utredningen bör leda till en första etapp av tjänsteomflyttning . Fortsatta inventeringar bland ett större antal myndigheter och även i annan statlig verksamhet, lokaliserad till med sikte på en andra etapp av åtgärder 1987, bör genomföras i syfte att decentralisera verksamhet till länsnivå. Krav på statliga verk Av årets budgetproposition framgår att de statliga verkens investeringsplanering i mycket följer privata näringslivets med koncentrat till Syd- och Även på denna verksamhet bör ställas krav att i långt större Mot. utsträckning ta regionalpolitiska hänsyn i sin verksamhetsplanering. stämda mål bör uppställas med denna målsättning. Styrning av privata näringslivets utvecklingsplanering har de privata företagen ensidigt planerat för utbyggnad och också byggt ut verksamhet i framför allt . Detta har man gjort med förlitan på att samhället genom AMS skulle medverka till att folk, framför allt från skogslänen, omflyttades till de nya arbetsplatserna. En av de viktigaste uppgifterna, om vi vill stoppa arbetskraftsomflyttningen, är att införa en prövning av företagens utbyggnadsplanering med klar målsättning att styra nya arbetstillfällen till områden där ledig arbetskraft finns. Hur denna styrning bör ske bör ankomma på regeringen att bedöma. En möjlighet är att, som gjordes och , använda investeringsfondens ianspråktagande som ett medel för påverkan. Ett av de stora problemen för en bättre regional balans av utveckling och sysselsättning är bristen på allsidig högre utbildning i den norra delen av landet. En grundförutsättning för möjligheterna att på nytt skapa utveckling i skogslänen är att utbildningsinsatserna ökar, med klar målsättning att svara upp mot de utvecklingsbehov den norra länsändan har. En bedömning av dessa behov bör göras i samråd med universitet i och med högskolorna. Kommission för snabb planering av åtgärder Insatserna för att stoppa den ensidiga utflyttningen av ung arbetskraft från skogslänen måste sättas in mycket snabbt. Regeringen bör omgående tillkalla en kommission med uppgift att snabbt inventera fram lämpliga projekt för att omgående åstadkomma ett ökat utbud av arbetstillfällen i skogslänen, främst för ungdomen. Kommissionens mål bör varå att presentera förslag som kan formuleras i ett Skogslänspaket av åtgärder för att stoppa utflyttningen från de sju nordligaste länen. En del behövliga insatser bör regeringen kunna besluta om, andra bör kunna föreslås i slutet . Dessa sju åtgärdsområden anser vi snabbt måste vidtas i kampen mot dagens ensidiga befolkningsomflyttning från skogslänen till Syd- och . Med hänvisning till det anförda föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts på de sju åtgärdsområdena i motionen om snabba och kraftfulla regionalpolitiska insatser för skogslänen. () () () () () ()