mot · G902ub819 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub819 m. fl. (s) Utbildningsinsatser i Svensk industri lider brist på kvalificerade tekniker. Det konstateras bl. a. i den studie som IVA () på regeringens uppdrag gjort om behov och utbildning av inenjörer i . Industrin genomgår förändringar och verksamheten blir alltmer tekniskt krävande. Mönstren är olika för olika industrigrenar - för data och elektronikindustrin är teknikerbristen ett både kvantitativt och kvalitativt problem. I processindustrin är det stor brist på kvalificerade tekniker med nya slag av specialkunnande. IVA finner att behovet av kvalificerade tekniker kommer att kvarstå och därtill öka i omfattning på grund av strukturförändringar i den industriella verksamheten, dock med variationer på grund av konjunkturerna. För att åter göra värmländsk industri konkurrenskraftig krävs en ökad inenjörstäthet. En viss bas för teknisk högskoleutbildning har kunnat utvecklas vid högskolan i . a. har utbildningslinjer som grundar sig på genomgången 2-årig gymnasieskola kommit till stånd. Det är viktigt att dessa studerande kan fortsätta sin utbildning och få ingenjörskompetens. Därför bör vid högskolan i anordnas ingenjörsutbildning som grundas på genomgången YTH eller produktionsteknikerlinje. Härigenom kan en nödvändig breddning av rekryteringen till högre teknisk utbildning komma till stånd. Ett annat basområde för högre teknisk utbildning i är området kemiteknik och kemiekonomi. Bakgrunden är självfallet den betydelse som industri inom områdena skog, trä och kemisk-tekniska processer har i länet. Det är viktigt att en högre teknisk/naturvetenskaplig utbildning inom det aktuella området - bioteknikområdet - kan utvidgas ytterligare. Sådan utbildning bör kunna utvecklas inom ramenför projektet som är ett led i det gemensamma arbetet med att förbättra utvecklingen i Bergslagen. Det är angeläget att arbetet får erforderligt stöd. I IVA:s studie om behov och utbildning av ingenjörer i föreslås en ny ingenjörsutbildning, motsvarande studier efter . Man anger att antalet nyutbildade från denna utbildning behöver vara minst lika stort som antalet nyutbildade civilingenjörer. I finns goda förutsättningar att förverkliga denna typ av utbildning. Resurser och kompetens finns vid stiftelsen i Skolan har genom en av sina huvudmän, Järnkontoret, en stark koppling till svenskt näringsliv. Skolan utbildar bergskoleingenjörer för verkstadsindustri och gruvindustri. Vid finns utvecklingsmöjligheter för delar av de behov av kvalificerade tekniker som finns inom svenskt näringsliv. har dessutom stor regionalpolitisk betydelse genom sin lokalisering i , dvs. en av de hårt drabbade Bergslagskommunerna. Utveckling av teknikcentra i har på många sätt varit ett föregångslän för ett nytt arbetssätt byggt på samverkan och starkt, lokalt och fackligt engagemang. Detta arbete har också kunnat delges andra län. Ett exempel är den värmländska modellen för teknikspridning. Verksamheten har stötts med medel från anslag för regionala utvecklingsinsatser. Det s. k. syftar till att öka tillämpningen av elektronik och data i , projektet har nått goda resultat. En särskild stiftelse har bildats - för elektronik och data i . Den har som syfte att sprida information om och främja forsknings- och utvecklingsarbetet inom elektronik och data. Stiftelsen skall också verka för utveckling av utbildning inom elektronikoch dataområdet. Ett åttiotal företag och kommuner är anslutna. Det är med tanke på teknikspridningens ökande betydelse viktigt att kan drivas vidare. Teknikspridningsarbetet har bl. a. medverkat till att utvecklingsarbetet i kommunerna har intensifierats och en rad projekt har växt fram. Särskilt viktigt är att i kommunerna bygga upp utvecklingscentra av olika slag. Här kan särskilt nämnas satsningarna i på Tooling-center som skall driva tillämpad verktygsteknisk forskning och utveckling, utbildning och konsultverksamhet. Centret har möjliggjorts genom gemensamma satsningar av , kommun, industridepartementet, och Utvecklingsfonden. I arbetar man på att bygga upp ett centrum med inriktning dels mot energi, dels mot data. Det senare i samverkan med . I sker en satsning på data inriktat mot programutveckling för mindre och medelstora kommuner. I håller ett vattenbrukscentrum på att byggas upp, som kommer att inrymma kommersiella landsbaserade odlingar och forsknings- och utvecklingsverksamheter. Lokaliseringsstöd har dels utgått till de kommersiella företagen, dels till kommuner för iordningställande av de gamla brukslokalerna. I en rad andra kommuner, som t. ex. och , arbetar man också på att försöka etablera teknikcentra. i och Sågverksskolan i har ett väl utvecklat samarbete med resp. delar av näringslivet och det bör med samtidiga satsningar från näringsliv och staten kunna utvecklas som utbildnings-, forsknings- och teknikspridningscentra i länet. har i samarbete med stiftelsen utvecklats till en viktig bas för FOU-verksamhet och FOU-kontakter i länet. För att högskolan skall kunna fullgöra denna funktion bör den ha en egen fast kompetens och resursbas av viss omfattning. Högskolan arbetar i detta syfte med att inom några för länet viktiga forskningsområdet, bl. a. regional utveckling, arbetslivsforskning och kemiteknik genomföra den s. k. Karlstadmodellen för forskning. Arbetet bedrivs med stöd av smärre statliga medel för kontaktverksamhet. Det är dock helt nödvändigt att ökade ekonomiska resurser tillförs. Ett effektivt och utvecklat samarbete mellan högskolan i och näringslivet skulle väsentligt förstärka näringslivsutvecklingen i länet. I detta syfte är ett utvecklingscentrum med industripark - Hjärnbruket - under utveckling i anslutning till högskolan. Enkla lokaler erfordras för ändamålet. Det är angeläget att statligt stöd kan utgå till projektet. Det är viktigt att teknikspridningsverksamheten i länet nu kan drivas med oförminskat tempo och att projekten som i flera fall är i genomförandefasen, kan hjälpas fram med statligt stöd. Tooling-centers etablering är enligt vår mening exempel på en sådan nödvändig statlig medverkan. Turismen har successivt fått ökad betydelse för sysselsättningen i . Behovet av högskoleutbildningen i länet inom området växer snabbt, bl. a. beroende på att grundutbildning finns vid två av länets folkhögskolor. Det är angeläget att en längre utbildning inom området kan anordnas vid högskolan i . Lokalbehovet för nuvarande verksamhet vid högskolan i överstiger väsentligt lokaltillgången i . En tillbyggnad måste därför ske. Det är angeläget att högskolans utveckling inte avstannar. Den behövliga tillbyggnaden bör därför genomföras . Utbildning av skogstekniker vid skogsskola Vid Gammelkroppa skogsskola bedrivs utbildning av skogstekniker samt fortbildning av skogspersonal. Skolan drivs i stiftelseform och finansierar sin verksamhet med bidrag från huvudmännen och läns landsting, skogsbolag och skolans stödförening. En väsentlig del av skolans intäkter kommer via inkomster från fortbildningsverksamheten. har fortbildningskurserna vid skolan fördubblats. har dock skolan tvingats budgetera med en lägre fortbildningsvolym till följd av en försvagning av skogskonjunkturen. Vid skolan finns en kapacitet av 24 utbildningsplatser av vilka 18 utnyttjas. Behovet av skogstekniker är stort i hela landet. Gammelkroppa skogsskola har riksrekrytering till sina utbildningsplatser. Intresset för skogstekniker som utbildats vid Gammelkroppa är mycket stort, bl. a. beroende på att skolan kräver lång praktik för intagning. De elever som avslutar sin utbildning vid Gammelkroppa erhåller anställningar över hela landet. Skogsskolan vid Gammelkroppa är alltså en utbildningsanstalt som inte Mot. 1985/86 enbart fyller det behov av skogstekniker som finns i och Ub819 län. Skolan har ett riksintresse. pågår ett utvecklingsarbete vid skolan som syftar till att utnyttja den fulla utbildningskapaciteten, dvs. I utvecklingsarbetet ingår också planer att förbättra standard på elevhem som inte är tidsenlig. Samhällsekonomiskt är en utökad utbildning av skogstekniker vid skogsskolan i mycket lönsam. Det statliga bidraget per studerande var . Denna summa kan jämförasmed vad en utbildningsplats vid de statliga skogsinstituten kostade 1983-1984, dvs. Ett fullt utnyttjande av utbildningskapaciteten vid Gammelkroppa skogsskola är dessutom av regionalpolitisk betydelse. Folkhögskolorna har möjligheter att ordna särskilda kurser för arbetslös ungdom. För folkhögskolorna i har detta varit en angelägen målgrupp. De särskilda kurser och det arbetssätt folkhögskolorna praktiserar lämpar sig mycket väl för arbetslösa ungdomar som ofta har stora brister i sin tidigare utbildning. Eftersom skolorna har fått ett tak på sin totala verksamhet kan inte folkhögskolorna anordna kurser för arbetslösa ungdomar i ökad utsträckning. Vidare utgår det särskilda bidraget till kurser . Detta är en bestämmelse som inte är ändamålsenlig, eftersom man i flertalet fall behöver en betydligt längre kurstid än om man som målsättning har att slussa in dessa ungdomar på arbetsmarknaden. Vid flera folkhögskolor i landet pågår utbildning av arbetslösa ungdomar i kombination med bildande av arbetskooperativ. För dessa är en kurstid av en alldeles . Det är därför mycket angeläget att reglerna i SÖ-FFS 1985:79 för vissa kurser för arbetslös ungdom ändras så att statsbidrag och tilldelning av extra elevveckor utgår även till kurser som är längre än . 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behov av särskilda insatser för högskolan i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behov av teknikerutbildning vid i , [3. att uttalar att medel bör ställas till förfogande till skogsskolan i så att utbildningskapaciteten, 24 utbildningsplatser för skogstekniker, kan utnyttjas,1] 1 1985/86:Jo613. 4. att som sin mening ger regeringen till känna att Mot. särskilda kurser vid folkhögskola för arbetslös ungdom får ordnas för Ub819 längre kurstid än . Bo Finnkvist (s) () ()