mot · G902kr268 · 1986-01-24 00:00:00 — vid uttagande av löneavgiften o Ingen ATP-avgift på inkomster upp till ett basbelopp o Lägre uttag av preliminärskatt - i stället för av föregående har en uppgörelse träffats med författarna om ett förhandlingssystem för att nå uppgörelser om biblioteksersättningens storlek. Det är nu angeläget att statsmakterna kan gå vidare och åstadkomma ett system som ger bildkonstnärerna rätt till ersättning vid utställning av deras verk. () har länge drivit detta krav. Det är hög tid att nå resultat på detta område. Konstnärer som står för konstnärlig verksamhet av hög kvalitet och har stor betydelse för svenskt kulturliv kan beviljas statlig inkomstgaranti. Antalet inkomstgarantier är 125. Enligt konstnärsnämnden har 23 innehavare aldrig tagit garantin i anspråk. Nämnden föreslår att 20 av dessa garantirum används för att utse nya innehavare. Mot bakgrund av att nominella belastningen på anslaget, enligt budgetpropositionen, förefaller att minska med hela . finner vi att nämndens förslag bör övervägas närmare. Med det utsatta ekonomiska läge som kulturen arbetar under finns det inga skäl att på detta område minska risktagandet från statsmakternas Vi föreslår därför att konstnärsnämnden får i uppdrag att inkomma med förnyad framställning vari redovisas hur många ytterligare stipendier som skulle kunna rymmas inom ramen för ett nominellt oförändrat anslag i förhållande till innevarande budgetår. Regeringen bör därför redovisa detta i tilläggsbudget . Det djärva nyskapande som fria konstnärer och konstnärsgrupper liksom många av folkrörelsernas lokala föreningar står för, får med dagens trängda samhällsekonomi inte det stöd och det erkännande som det förtjänar. Här behövs extra insatser och vi föreslår därför att det tillskapas en kultur- och folkrörelsefond, finansierad genom del av statens intäkter från spel, tips, trav och lotterier. Skatter, avgifter och rörelseöverskott beräknas bli ca 1986/87. En fond om 500 milj. kr. berör bara en bråkdel av miljarderna som staten tjänar på denna verksamhet. Kultur- och folkrörelsefonden är välmotiverad också från den utgångspunkten att samhällets många initiativ till spel- och lotteriverksamhet underminerar folkrörelsernas traditionella möjlighet till egenfinansiering, som är genom just lottförsäljning. Enligt vår bedömning är det inte realistiskt för enskilda folkrörelsers lotteriverksamhet att hävda sig i konkurrensen med den offentligt arrangerade spelverksamheten, marknadsförd genom reklaminsatser av gigantiskt slag. En kultur- och folkrörelsefond - med syfte att stödja nyskapande, utvecklande initiativ - kan därför, om än ej generellt, också kompensera det faktum att samhällets spelverksamhet dränerar underlaget för folkrörelsernas vedertagna arbetssätt. Kultur- och folkrörelsefondens resurser skall ses som ett sätt att följa upp och förverkliga kulturpolitikens mål. Fonden bör därför fungera i nära samklang med men kan organisatoriskt få en självständig ställning med egen styrelse, allsidigt sammansatt av ledamöter med förankring i kultur- och folkrörelseliv. Rörliga medel för regional kulturutveckling skriver i sitt anslagsäskande bl. I tider av ekonomisk expansion är det lätt att få utrymme för nya idéer och experiment. I tider av återhållsamhet, besparingar, rationaliseringar och nedskärningar är det risk för att löpande verksamhet tar alla resurser och att det okända, det osäkra, det prövande blir utan. Det finns därför anledning att lyfta fram utvecklingsbehoven. Kulturpolitiskt utvecklingsarbete är en metod att söka nya vägar till uppställda kulturpolitiska mål En viktig del i det kulturpolitiska utvecklingsarbetet gäller publikkontakterna i form av främjandearbete, uppsökande kontakter o. d., inte minst i förhållande till nya grupper. Mot denna bakgrund understryker värdet av rörliga medel till fri disposition, att användas till lämpliga ändamål över konstområ des- och verksamhetsgränser och större klumpsummor till disposition över vidare användningsfält, större möjligheter att sätta in stödet där det bäst a. redovisning av den regionala fördelningen av grundbeloppen är det viktigt att i samarbete med lokala och regionala politiska instanser arbeta vidare på en rättvis fördelning av det statliga stödet på kulturområdet. Det kan ske genom att ytterligare grundbelopp anvisas, genom annan fördelning av nuvarande grundbelopp och genom särskilda medel för regionala utvecklingsprojekt. föreslår därefter bl. a. medel för att öka möjligheterna att stödja regionala utvecklingsprojekt. Granskningen av publiktillströmningen till bl. a. och Operan visar ett vikande underlag, medan flera regionala musik/teaterinstitutioner visar prov på motsatsen. I inland har klarat att brett nå ut i bygder, där levande opera aldrig förr har visats. konstaterar att regeringens förslag om 25 nya grundbelopp till regional teaterverksamhet ger förutsättningar för utveckling av t. ex. de minsta, etablerade teaterinstitutionerna. Förslaget ger dock inget tillfredsställande svar på hur utvecklingsarbete skall kunna ske i de län, som har valt andra former för samverkan med de yrkesverksamma konstnärerna än fasta institutioner. Vi i förutsätter att med djärvhet och utan på förhand givna mallar fördelar grundbeloppen till de regionala kulturinstitutionerna. Vi vill därutöver föreslå att 2 milj. kr. ställs till förfogande som regionala utvecklingsmedel, med syfte att främja utveckling och nytänkande inom regioner och kulturområden, dels med inriktning på regional utjämning, dels med öppenhet att pröva nya verksamhetsformer. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära att en parlamentarisk beredning tillkallas med uppgift att utvärdera kulturpolitiska beslut samt formulera förslag till kulturpolitiska insatser fram , 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs rörande organisation och uppgifter för centrala myndigheter på kulturpolitikens område, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs rörande samverkan och gemensamt resursutnyttjande samt de centrala Stockholmsbaserade kulturinstitutionernas ansvar för hela landet, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs rörande decentralisering och utformningen av ett statligt regionalt kulturpolitiskt stöd i schabloniserad form och med utjämningseffekt, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs rörande konstnärers rätt till ersättning vid utställning av deras verk, 6. att beslutar att hos regeringen begära nytt förslag om utvidgat antal statliga inkomstgarantier för konstnärer inom ramen för det belopp som utgår under /86 i enlighet med vad som anförs i motionen, 7. att till , Bidrag till kulturverksamhet i organisationer m. m., anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag att användas för utveckling av kultur i boendemiljö i enlighet med vad föreslagit, 8. att beslutar att hos regeringen begära förslag om inrättande av en kultur- och folkrörelsefond baserad på vinstmedel från statlig spelverksamhet, 9. att beslutar att till ett nytt anslag, som ställs till disposition att nyttjas för regional utveckling enligt de riktlinjer som anges i motionen, anvisa ett reservationsanslag av . () () ()