mot · G902kr269 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Kr269 m. fl. (c) Vissa anslagsfrågor på kulturområdet övergripande kulturpolitik har presenterats i motion 1985/ 86:Kr268. I denna motion tar vi upp vissa anslagsfrågor. Bidrag till kulturverksamheten inom organisationer m. m. Under detta anslag anvisas 2,3 milj. kr. som en engångsinsats för att stimulera former - och lösningar - för vidgat samarbete mellan teatrarna och televisionen. Detta bör tjäna det dubbla syftet att göra högklassig scenkonst tillgänglig för människor i hela landet och att öka andelen svenska program i TV-utbudet. Det är viktigt att också delar av de regionala teaterscenernas utbud på detta sätt blir tillgängligt för fler. I sammanhanget bör också erinras om önskemålet att utöka det nordiska programutbytet. 1 milj. kr. av anslagsökningen är en överföring av den s. k. barnkulturmiljonen från statens kulturråds utrednings- och utvecklingsanslag. Förslaget bör tolkas så att den exakta enmiljonkronorsnivån för insatser på barnkulturområdet slopas till förmån för en markering av att i fria stöd till kulturella ändamål skall målgruppen barn och ungdomar naturligt ingå. bör som sin mening uttala att som allra lägst skall 1 milj. kr. av dispositionsmedel avse insatser tillsammans med barn och ungdomar. Den fina parollen Dagens barn är morgondagens vuxna bör motivera hög prioritering av barnkultursatsningar. Bland barnen grundlägger vi kulturvanorna . Kulturarvet, det svenska kulturlivets unika folkrörelseförankring, konstnärernas kittlande utmaningar och ungdomskulturen - skapad av ungdomar i samverkan som spränger det möjligas gräns - är några av dimensionerna i det kulturliv som det är alla barn förunnat att möta. Vi gör också den tolkningen att detta förslag markerar behovet och värdet av bred medverkan i och uppläggning av utvecklingsarbetet på barnkulturområdet. De projekt, skrifter och konferenser som har kunnat förverkligas genom stöd från barnkulturmiljonen har präglats av hög kvalitet och också rönt stort intresse och gensvar. Insatserna har i mycket stor utsträckning skett tillsammans med - eller i syfte att sprida kunskap till - dem som professionellt arbetar tillsammans med barn eller med barnkultur. Under innevarande verksamhetsår präglas arbetet av konferenser och materialproduktion om museernas barnverksamhet, en specialstudie av samverkansformer mellan skolbibliotek och folkbibliotek och förberedelsearbetet inför den riksomfattande aktionen Bildspråket i skolan, som i samverkan med planerar. Allt detta är positivt i sig men skulle kunna berikas om också barn- och ungdomsorganisationerna, andra folkrörelser och studieförbunden på ett mer uppenbart sätt blev delaktiga i arbetet. Ideella ledare som barnen möter i en situation, där både barnen och ledarna spontant och frivilligt möter upp, har unika erfarenheter att tillföra utvecklingsarbete inom barnkulturområdet. Därutöver finns det anledning att understryka att en förstärkt, ömsesidig dialog mellan de som yrkesmässigt arbetar med barnkultur och barn- och ungdomsorganisationerna kan öppna nya möjligheter för båda parter. Också det statliga kan i hela sitt verksamhetsfält tillföras värdefull kompetens genom en mer kontinuerlig kontakt med barn- och ungdomsorganisationerna. Som delposter under anslaget Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer m. m. finns också medelstilldelningen till de lokalägande organisationerna. Folkets hus-föreningarnas riksorganisation föreslås för /87 erhålla ett anslag om . medan Våra gårdar, lokalägande organisation, föreslås bli helt utan bidrag. Bidragen till de lokalägande organisationerna syftar till att skapa förutsättningar för att ge impulser till utveckling av lokalt kulturliv. Det kan t. ex. gälla att väcka nyfikenhet på de sköna konsterna - bildkonst, litteratur, teater, musik - bland människor som sällan eller aldrig i sin hembygd har möjlighet att möta aktuell, konstnärlig kultur. Det kan också gälla utvecklingsarbetet inom amatörkulturens område. Den inbördes fördelningen av bidraget förefaller dock vara högst märklig. Varken antalet föreningshus i resp. organisation eller kvaliteten eller omfattningen på kulturverksamheten kan sägas motivera dessa skeva proportioner. För att åstadkomma en ökad bidragstilldelning till och ett bidrag till Våra gårdar, bör den totala bidragsramen ökas med . till den nivå som föreslår för de två organisationerna. I förhållande till regeringens förslag innebär detta en sammanlagd uppräkning med . som fördelas med . till och med . till Våra gårdar. I budgetpropositionen konstateras under denna rubrik inledningsvis att en förenklad modell för medelstilldelningen till , och Operan skall tillämpas fr. o. m. /87. Denna skall möjliggöra för teatrarna att bättre planera utnyttjandet av verksamhetens totala resurser. Vidare redovisas att anslagen är beräknade att utbetalas i sin helhet , vilket innebär att den s. k. periodiseringen av utbetalningen av dessa statsbidrag skall upphöra. har i sin anslagsframställning uttryckt farhåga att Cramérbaletten - om regeringens budgetdirektiv hålls måste läggas ned. Enligt vår uppfattning är Cramérbaletten en omistlig tillgång i det svenska kulturlivet. Balettens arbete är konstnärligt högstående och av stort kulturellt värde. Särskilt turné verksamheten och föreställningarna för barn och handikappade är uppskattade. Därtill är den ett uttryck för konstområdet dans, som vid jämförelse med andra konstområden är litet och alltför ofta kommer i skymundan. och tyst teater är konstområden som ovillkorligen måste ges goda arbetsmöjligheter inom ramen för verksamhet. Budgetpropositionens markering av att regeringen avser att upphöra med den periodiserade utbetalningen av anslag bör ge ekonomiska förutsättningar för fortsatt stöd till Cramérbaletten. bör uttala att den förutsätter att anslag disponeras så att Cramérbaletten även fortsättningsvis ges arbetsmöjligheter inom ramen för . bör också uttala vikten av att turnéverksamhet riktas till människor i glesbygd och små samhällen runt om i landet. De små folkrörelsehusen och skolornas gymnastiksalar erbjuder - nu liksom i barndom - scener för möten med människor som sällan i sin hembygd får uppleva levande, professionell teater. Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper De fria teater-, dans- och musikgruppernas betydelse för konstnärlig och kulturell förnyelse har tidigare poängterats av . Deras bidrag är tydliga både i det konstnärliga nyskapandet och i den praktiska uppföljningen av de kulturpolitiska målen om decentralisering och att nå eftersatta grupper. De kan spela stor roll för att utmana och vidareutveckla kulturlivet inför 1990-talet. Vid fördelningen av anslag till de fria teater-, dans- och musikgrupperna bör invägas såväl gruppernas konstnärliga kvaliteter som deras dokumenterade vilja att nå fram till grupper och/eller regioner som sällan får tillfälle att möta levande, konstnärlig teater, dans och musik. Detta bör ges regeringen till känna. Förvärv av konst för statens byggnader m. m. Från anslaget utgår även bidrag till konstinköp till folkparker, Folkets hus, bygdegårdar och . Anslaget bidrar därmed på ett positivt sätt till att göra bildkonst till ett naturligt inslag i samlingslokaler runt om i landet. Bra bilder och skulpturer stämmer till eftertanke, ger impulser, väcker känslor till liv - och är i sig ett inslag i folkbildningen. Bilder med karaktär och originalitet måste finnas i vår vardagsmiljö, inte minst för att vara motbilder till reklamens enkla schablonbilder. Satsning på bildkonst i samlingslokalerna är här ett viktigt led. Det är därför viktigt att en betydande del av anslaget används härför, vilket bör ges regeringen till känna. Tillskapandet av ett lantbruksmuseum är en riksangelägenhet med hög prioritet. Frågan har länge diskuterats och är , glädjande nog, på väg att lösas. Finansiering av ett lantbruksmuseum på har utretts, och utredarens överväganden finns redovisade i promemorian - förutsättningar och former (Ds U 1985:3). Regeringen hänvisar till utredningens resultat - att det finns ett antal icke-statliga intressenter som är villiga att ta ekonomiskt ansvar för driften av ett lantbruksmuseum - och ser detta som ett skäl att inte omgående fatta beslut om lantbruksmuseets ställning och organisation. Regeringen påpekar dock att det finns anledning att parallellt arbeta vidare med organisationsfrågan och frågorna om verksamhetens utformning och innehåll. Utgångspunkten för statens - och därmed - engagemang i tillskapandet av lantbruksmuseet på är att driften av museet måste utan bidrag via statsbudgeten. Arbetet med att tillskapa och finansiera ett inger, med nuvarande informationer, förhoppning om en snar och bra lösning. Regeringen måste dock fortlöpande hålla informerad om hur arbetet fortskrider. Om finansieringsfrågorna inte till fullo kan lösas med icke-statliga medel måste regeringen ompröva ställningstagandet att helt avstå från statligt engagemang och till framlägga förslag till finansiering. Lantbruksmuseet måste ses som en parallell till bl. a. det tillskapade Arbetets museum, som uppbär statsanslag om 5 milj. kr. Båda museerna kan tillföra övriga riksmuseer viktiga perspektiv på människors vardagsvillkor, och i olika grupper. Stödet till organisationstidskrifter föreslås avvecklas fr. o. m. . kommer 7 milj. kr. att föras över till stödet till kulturtidskrifter för att inom detta anslag kunna inrymma vissa organisationstidskrifter. Stödet till kulturtidskrifter skulle därmed för /87 komma att uppgå till 17,5 milj. kr. I detta läge är det synnerligen angeläget att barn- och ungdomsorganisationernas, liksom andra idébundna och ideella organisationers, tidskrifter verkligen kommer att erhålla kulturtidskriftsstöd. Det är orimligt att jämställa t. ex. en språkrör och debattforum med t. ex. en ekonomisk förenings eller ett fackförbunds tidskrift. Båda kan möjligen sorteras under rubriken organisationstidskrift, men där upphör likheten. Påfallande skilda är förutsättningarna att finansiera och ekonomiskt driva tidskriften. Därför finns skäl att från statligt håll särskilt värna de idébundna och ideella organisationernas tidskrifter. Med det vidgade kulturbegrepp som alltsedan 1974 är ledstjärna för den statliga kulturpolitiken är det dessutom välmotiverat att som kulturtidskrifter räkna bl. a. olika ungdomsrörelsers, studieförbunds och politiska organisationers tidskrifter. bör ge regeringen detta till känna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om samverkan och regionala teaterscener samt nordiskt programutbyte, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att minst 1 OOO . av de medel som anvisas under anslaget F2. Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer m. m. skall nyttjas för insatser inom barnkulturområdet enligt de riktlinjer som anges i motionen, 3. att beslutar att till . Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer m. m. anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag om , varvid anslaget till tillförs ytterligare . samt Våra gårdar , 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om dispositionen av anslaget FIL Bidrag till svenska på sådant sätt att Cramérbalettens fortsatta verksamhet säkras, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande turnéverksamhet, 6. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om principer för fördelning av medel till de fria teater-, dans- och musikgrupperna, 7. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om betydelsen av god bildkonst i folkrörelsernas samlingslokaler vid dispositionen av anslaget F 24. Förvärv av konst för statens byggnader m. m., 8. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett lantbruksmuseum, 9. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om disposition av anslaget G 9. Stöd till kulturtidskrifter så att bl. a. barn- och ungdomsorganisationerna och andra idébundna organisationstidskrifter får stöd. () () () () () ()