mot · G902U211 · 1986-01-23 00:00:00 — I ett läge där utvecklingen hotar att minska de multilaterala organens resurser, finns det anledning från svensk sida att markera vårt stöd och öka stödet till Internationella utvecklingsfonden. Det kan få positiva följdverkningar för ett antal likasinnade i-länder. Anslaget bör räknas upp med ytterligare 50 milj. kr. Såväl som () får i samband med de stora satsningar som görs i mycket viktiga roller. Som framhävs i budgetpropositionen bör UNDP:s roll och förmåga som central fond och som lokalt samordningsorgan stärkas. Anslaget till UNDP bör därför räknas upp med 50 milj. kr. har i en annan motion behandlat bl. a. flyktingsituationen i världen. För att stärka UNHCR:s resurser att hjälpa flyktingar och att skapa varaktiga lösningar i de regioner flyktingarna kommer ifrån föresläs anslaget till UNHCR höjas med 25 milj. kr. XII skuldbörda och betalningsbalansstöd De stora, och för världens finansiella system allvarliga, skuldproblemen är begränsade till ett relativt fåtal länder, bl. a. i . De fattiga länder som vi i svenskt bistånd huvudsakligen arbetar med har även de ådragit sig skulder, som visserligen är små och i relation till det internationella banksystemets utlångsingsförmåga men mycket betungande i relation till dessa fattiga ekonomiers möjlighet att återbetala skulderna. Många länder i tvingas nu använda över hälften av sina begränsade expertinkomster för återbetalning och räntor på utländska lån. Det förslag som en grupp förutvarande premiärministrar lagt fram och som utarbetats av gäller hur man skall komma till rätta med de minst utvecklade länderna skuldproblem. Det ställer stora krav på förändringar i dessa länders utvecklingspolitik. För i-länderna föreslås å andra sidan att de bilaterala u-landsskulderna minskas eller helt avskrivs och att eventuella amorteringar uppskjuts. De internationella bankernas fordringar bör omförhandlas. Enligt uppgift har omförhandlingar med de stora, uppmärksammade skuldländerna givit bättre villkor än för de många små och fattiga . För lånen till de fattigaste bör gälla de mjukare villkor som lämnas av . ställer sig bakom Ullsten-planens förslag. bör aktivt verka för, gärna genom samnordiska initiativ, att internationella initiativ tas i denna riktning. XII.l Betalningsbalansstöd Mot. Regeringen föreslog /86 att 400 milj. kr. anslås för U211 betalningsbalansstöd. fann av ovan angivna skäl därför starka motiv för att använda en del av biståndsanslaget till betalningsbalansstöd åt de av våra mottagarländer, som själva vidtar anpassningsprogram för att ta sig ur krisen. Sådant valutastöd kan lämpligen knytas till överenskommelser med och Valutafonden om ekonomiska saneringspaket. Med extra valutareserver av detta slag skulle vi kunna bidra till en kursändring i mottagarländer - bort från importregleringar och andra lösningar och mot en marknadsanpassad utvecklingsstrategi, där en fri internationell handel blir den drivande kraften. Regeringen föreslog att betalningsbalansstödet skulle disponeras av regeringen själv. föreslog i stället, såsom även SIDA gjorde, att anvisade medel för betalningsbalansstöd uppfördes under ett anslag Särskilda projekt, varigenom SIDA skulle få möjlighet att stödja ett land med extra medel, då stora strukturförändringar genomförs i landets ekonomi och ekonomiska politik. Om dessa medel, utan att sättas in i ett sådant övergripande sammanhang, används för att reglera enskilda skulder till bör dessa inte räknas av mot biståndsanslagets ram. Det blir då pengar som aldrig lämnar . Det kan inte vara ett sätt att uppfylla enprocentsnivån. /87 föreslås ytterligare 400 milj. kr. I årets budgetproposition förefaller regeringen ha närmat sig vår och SIDA:s syn på hur ett sådant betalningsbalansstöd skall användas på ett biståndspolitiskt riktigare sätt. SIDA framhåller emellertid i sin anslagsframställning att av årets anslag kommer medel att bli över efter det att avskrivningar gjorts enligt SIDA:s förslag. Dessa medel anser SIDA täcka förväntade behov /87. Som framgår av vårt förslag om ett nytt anslag Särskilda projekt kan medel ur detta anslag användas även för behov av ovan angivet slag. Vi föreslår därför att inga nya medel härutöver anslås för betalningsbalansstöd för 1986187. U-krediter kan vara ett värdefullt instrument i våra relationer, inte minst till de något mer utvecklade , vilka inte erhåller direkta biståndsinsatser. Inom biståndsanslaget ligger gåvodelelementet i de givna krediterna. I motion vid förra årets riksdag föreslogs mot bakgrund av de redan då stora reservationer som förelåg, att anslaget ej skulle höjas utöver vad beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt bistånd (BITS) hade begärt. anslog emellertid ytterligare 100 milj. kr. Reservationerna har ökat ytterligare. De uppgår nu till över 700 milj. kr., om endast intecknade men ej utnyttjade medel medräknas. I budgetpropositionen föreslås som ovan nämnts att 220 milj. kr. avseende ej intecknade medel skall återföras till årets biståndsanslag. Sammantaget närmare sig reservationerna . I ett sammanhang när enprocentsnivån urholkas och när reservationerna 22 ökar inom biståndsanslaget är det viktigt att tillse att medlen inom Mot. biståndsanslaget används på ett sådant sätt att de på mest effektiva sätt och U211 möjligt kommer de biståndsbehövande till del. Vi vill medverka till det genom att öka anslagen för landramar, katastrofbistånd, enskilda organisationer och särskilda projekt. För att kunna bevilja nya u-krediter /87 erfordras ointecknade medel till BITS. storleken på de u-krediter som beviljats bedömer vi att en beslutsram om 400 milj. kr. /87 är till fyllest. Vi föreslär således att anslaget till u-krediter för 1986187 uppgår till 400 milj. kr. Fonden för industriellt samarbete med , , föreslås får ett kapitaltillskott på 40 milj. kr. Innevarande år erhöll fonden 25 milj. kr. Fondens grundkapital skulle därmed uppgå till 165 milj. kr., vilket i det närmaste är ianspråktaget för redan kontrakterade projekt. Totalt för innebär detta hälften av det förslag som fonden presenterat i sin femårsplan och medger inte att fonden kan fullfölja och utveckla sitt nuvarande program av industriella samarbetsprojekt mellan och svensk industri. Med tanke på den relativt långa förberedelsetiden för projekten ger en alltför kraftig uppbromsning av ansträngningarna att utveckla nya projekt utslag i form av färre projekt. Detta anser vi inte vara tillfredsställande och för att medge en jämn uppbyggnad av projektportfölj föreslår vi att ges ett kapitaltillskott på ytterligare 35 milj. kr. för /87, vilket skulle föra grundkapitalet upp till 200 milj. kr. samt att ett uttalande görs att ytterligare 50 milj. kr. tillförs /88 så att det av fjolårets riksdag beslutade grundkapitalet om 250 milj. kr. Betydelsen av ett omfångsrikt bistånd till har tidigare framhållits. Även om endast ett fåtal länder har levt upp till sina åtaganden om av BNI kommer även fortsättningsvis det offentliga biståndet att spela en viktig roll för ekonomiska och sociala utveckling. Det är emellertid inte endast inom biståndsområdet som de ekonomiska förbindelserna med måste utvecklas. Handeln spelar en central roll för möjligheter att åstadkomma en utveckling. Ökade exportinkomster för ett u-land ger ökade möjligheter till import. Det är utomordentligt betydelsefullt - för att inte säga avgörande - att kan importera nödvändiga råvaror, insatsvaror och reservdelar till sin industri. Utan tillgång till detta har ett land små möjligheter att åstadkomma en ekonomisk utveckling. Det är framför allt två grupper av som har kommit att bli viktiga handelspartners på den internationella marknaden. Det gäller dels de oljeexporterande länderna, dels de länder vilkas ekonomiska strategi varit inriktad på att åstadkomma en exportindustri. Dessa länders inträde på världsmarknaden har också varit till nytta för industriländerna. Genom sin Mot. ekonomiska tillväxt har nya intressanta exportmarknader uppstått där U211 industriländerna har kunnat avsätta sina produkter. Framför allt de exportinriktade ekonomierna - i och har kunnat förse i-länderna med konkurrenskraftiga - och därmed billiga produkter - allt till konsumenternas fromma. Den ökade konkurrensen har också medfört en ofta nyttig strukturrationalisering i i-länderna. För att underlätta exportansträngningar har ett internationellt system med tullpreferenser för införts. har anslutit sig till detta system och har därmed avskaffat tullar på så gott som alla industriprodukter från . Ett viktigt undantag är tekovaror, varom mer i det följande. Det är alltså för ett livsvillkor att de inlemmas i den internationella handeln. Alla åtgärder som motverkar detta minskar också möjligheterna för att åstadkomma en ekonomisk och social utveckling. Det är därför utomordentligt viktigt - också för biståndspolitiken - att alla tendenser till protektionism motarbetas. Alla handelsrestriktioner som införs drabbar särskilt hårt. För som satsar på att utveckla sin industri brukar textil- och konfektionsindustrin vara första steget. Denna industrigren kännetecknas av billiga maskiner med enkel teknik. Dessutom är tekoindustrierna arbetsintensiva. De är alltså väl lämpade för . Många av de framgångsrika - särskilt i - har också haft sin bas i tekoindustrin. Inkörsporten till en framgångsrik industrialiseringsprocess har just varit att satsa på tillverkning av textil- och konfektionsvaror. Att de industrialiserade - däribland - har infört kraftiga begränsningar just för handel på detta område är beklämmande. De importreglerande avtal har ingått har kunnat överleva då kortsiktiga inrikespolitiska vinster har kunnat vinnas. Det har hänvisats till sysselsättnings- och beredskapsskäl. Denna politik har emellertid mycket litet med en fri handel eller solidaritet med att göra. bör därför i likhet med avskaffa handelsrestriktionerna på tekoområdet. En utredning bör tillsättas för att se över beredskapsbehovet av kläder och anpassa behovet till mer rimliga proportioner. Det bör understrykas att klarar stora delar av den svenska tekoindustrin den hårda internationella konkurrensen. I de många framgångsrika svenska tekoföretagen finns t. o. m. en potential för nyanställning. XVI SIDA - administration och information Genom SIDA överförs till ca 4 1/. De årliga beloppen steg snabbt , men har sedan ökat i måttlig takt och t. o. m. sjunkit något i fast penningvärde. Att på ett meningsfullt sätt förbereda, följa och utvärdera projekt och program för mer än kräver kompetens och administrativ erfarenhet, i synnerhet när kraven på övervakning, uppföljning och redovisning ökar. SIDA:s personalstyrka ökade snabbt men har sedan stagnerat. De anspråk vi reser på effektivare bistånd ställer ökade krav. Den översyn Mot. av som gjorts kommer att leda till omdisponeringar U211 a. till de mer operativa verksamheterna. En koncentration till färre sektorer kan också frigöra resurser. Det är emellertid vår bedömning att detta inte räcker med de ökade krav som biståndets utformning och effektivare användning i fortsättningen ställer. I detta sammanhang vill vi särskilt framhålla den risk som också SIDA i sin anslagsframställning anger, att personalkrävande projekt och program måste ersättas med importstöd som är mindre kapacitetskrävande. Importstöd som får formen av utfyllnad när kapacitet saknas för att leda medlen till meningsfulla projekt är dåligt bistånd. Även importstödet i sig kan som RRV påpekat i sin rapport i biståndet förbättras om SIDAts administrativa kapacitet ökar. De krav som ställs på mer projektinriktat bistånd inom landramarna, mer bistånd via de enskilda organisationerna, mer kvinnoinriktat bistånd och mer ämnesinriktat bistånd förutsätter en ökning av SIDA:s kapacitet. Det har bl. a. i översynen av biståndet genom de enskilda organisationerna påpekats att en förstärkning behövs på de svenska biståndskontoren. vill framhålla att SIDA:s administrativa kapacitet behöver stärkas. Det gäller främst en förstärkning av biståndskontorens kapacitet men också den centrala administrationen behöver viss förstärkning för att bättre kunna ta itu med de nya uppgifter och krav som ett mer projektinriktat bistånd innebär. Vi föreslår att anslag till SIDA.s administration höjs med 4 milj. kr. Det är av stor betydelse att den svenska biståndsopinionen är stark och trots de ekonomiska svårigheterna i vårt eget land inte sviktar. Biståndsviljan, som glädjande nog tycks obruten, är avhängig av att det svenska biståndet används på ett effektivare sätt, så att det når de fattigaste människorna. finner det värdefullt med den ökade satsning på information om förhållandena i och biståndet dit som SIDA planerar. Vi vill dessutom särskilt understryka behovet av ökad information om resultaten av det svenska biståndet. Som vi tidigare framhållit är bistånd svårt. Bistånd misslyckas i en del fall. En del biståndssatsningar når inte ända fram. Men det finns väldigt mycket biståndssatsningar från svensk sida som väsentligt har förbättrat fattiga människors levnadsförhållanden på både kort och lång sikt. Informationen härom skulle kunna vara mycket bättre. Det är en skyldighet både gentemot u-landsbiståndet och det svenska folket att informationen om detta når fram. föreslår att anslaget till information höjs med 1 milj. kr. i detta syfte. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande riktlinjer för svenskt bistånd, 2. att beslutar att under anslag C 1, Bidrag till internationella biståndsprogram, anslå 2 , 3. att beslutar att under anslaget C 2, Utvecklingssamarbetet genom SIDA anslå 4 , fördelat enligt följande: j) Leshoto 35 k) Mogambique 300 r) Vissa landprogram s) kostnader 30 t) Regionala insatser 185 u) Humanitärt bistånd i v) Humanitärt bistånd i södra 225 x) Katastrofer m. m. y) Enskilda organisationer 450 z) Försöksverksamhet och metodutveckling m. m. å) Rekrytering och utbildning av fältpersonal 60 4. att beslutar att under anslaget C 3, Information, anvisa , 5. att beslutar att under anslaget C 4, Styrelsen för internationell utveckling (SIDA), anvisa , 6. att beslutar tillföra 75 milj. kr. som höjning av grundkapitalet, 7. att beträffande Betalningsbalansstöd beslutar godkänna vad i motionen anförts, 8. att beträffande u-landskrediter beslutar anvisa en beslutsram för BITS verksamhet 1986/87 om 400 milj. 9. att beslutar att under anslaget C 8, Övriga u-landspolitiska insatser m. m., anvisa , 10. att beslutar att ett särskilt anslag för Mark-, miljövård och energi återinförs och därtill anvisar , 11. att beslutar att under nytt anslag, Särskilda projekt, anvisa . () () () () () () ()