mot · G902358 · 1986-04-01 00:00:00 — m. fl. (vpk) verksamhet m. m. 1985/86:99) är de i särklass viktigaste medierna när det gäller att skapa åsikter, attityder och handlingsmönster hos människorna. Programmen förmedlar och formar en stor del av vår gemensamma kultur och bidrar till alla människors livsklimat. är en del av vår frihet. Därför måste radio-TV stå i alla människors tjänst och den får inte överlåtas i händerna på privata intressen. Kommersiellt styrda medieföretag kan inte klara alla de uppgifter som åligger radio-TV. De måste för sin överlevnad i första hand se till lönsamheten för ägarna/finansiärerna och då riskerar omsorgen om livsklimatet komma i andra hand. Största möjliga oberoende och frihet får radio-TV om pengarna via licenser kommer direkt från lyssnare och tittare och läggs i händerna på ett bolag i allmänhetens tjänst. Då är det publikens önskemål och behov som kommer i första rummet. Dessa riktiga konstateranden görs i en nyutkommen broschyr från vid . I samma broschyr ges en rad goda argument för att radio-TV skall vara i allmänhetens tjänst. - Den bästa garantin för mångfald och ett programutbud som kan tillgodose många olika intressen hos publiken. - Den bästa garantin för fler svenskproducerade program och därmed för att vår kulturs olika uttryck sprids till hela folket. - Den bästa garantin för att också smala program får utrymme och för att påkostade och högkvalitativa program blir möjliga. - Den bästa garantin för att även landsbygden bevakas och inte eftersätts på grund av lågt befolkningsunderlag. - Den bästa garantin för en fri programverksamhet, utan risk för annonsbojkotter och konjunktursvängningar i reklambranschen. - Den bästa garantin för att etermedierna blir en viktig arbetsmarknad för många av våra musiker, författare, skådespelare, samhällsdebattörer och konstnärer - och inte bara för några få "lönsamma". En radio-TV i allmänhetens tjänst är också i demokratins tjänst, sammanfattar vid . kommunisterna har alltid slagit vakt om principen att radio-TV skall stå i allmänhetens tjänst, den så kallade public service I då transnationella mediemonopol spelar en växande roll och försöker pracka på oss alltmer kommersiell smörja blir det än viktigare att försvara denna princip. Det handlar om att försvara vår nationella kultur, demokrati och mångfald inom massmedieområdet. Försvarslinjen går inte bara gentemot de transnationella medieföretagen utan också gentemot mäktiga krafter i vårt eget land som befrämjar kommersialiseringen. Det är häpnadsväckande att statliga nu satsar mångmiljonbelopp för att aggressivt marknadsföra satellitsänd kommersiell skräpkultur och underhållningsvåld. I en särskild motion (T259) till årets berör vi ansvarslösa satsning på kabel-TV. Det är också av allra största vikt att det även i fortsättningen råder förbud mot reklam i radio och television. Även denna fråga har kommunisterna tagit upp i en särskild motion (Kr215), varför vi i det här sammanhanget inte närmare berör reklamfrågan. I proposition 1985/86:99 gör kulturministern helt riktiga påpekanden om vikten av att slå vakt om kvalitet, integritet och mångfald i radio-TVverksamheten. Han ansluter sig också till public service-idén. kommunisterna förordar i det följande vissa åtgärder för att ytterligare befästa dessa principer. 1978 beslöt den borgerliga riksdagsmajoriteten att slå sönder Radio-TV i en rad mer eller mindre fristående bolag. De borgerligas organisatoriska leklusta skapade stor oreda och förvirring. Uppsplittringen i olika bolag har medfört en rad negativa effekter. Det har blivit mer i stället för mindre byråkrati. Det har kostat mycket pengar och det har i viss utsträckning försvagat Radio-TV:s integritet. Det vore i och för sig önskvärt att återgå till den gamla modellen med ett enda bolag, alternativt stiftelse. Man kan emellertid befara att det skulle leda till svåra påfrestningar i arbetet om nu återigen en mycket omfattande organisatorisk förändring skulle genomföras. En möjlig väg är däremot att ordentligt förstärka moderbolagets roll och befogenheter. Propositionen förordar vissa, men otillräckliga steg i den riktningen. kommunisterna vill gå längre. Den nuvarande ordningen att staten träffar separata avtal med vart och ett av koncernens fem bolag är inte bra. Vi förordar i stället att ett gemensamt avtal träffas mellan staten och i dess egenskap av moderbolag. Inom ramen för detta avtal kan sedan förhållandet mellan moderbolaget och dotterbolagen regleras i särskilda avtal. I enlighet med initiativskrivelsen från föreslår vi också att moderbolagets befogenheter vidgas så att det får ett ansvar gentemot staten för rationalitet och god hushållning i fråga om medel som ställs till koncernens förfogande. I propositionen framhålls att beslut rörande sändningstider och närbesläktade frågor bör fattas av programbolagen själva. Den demokratiska insynen i och inflytandet över verksamheten får inte heller innebära att statsmakterna går in med olika detaljregleringar och bestämmelser. Så bör t. ex. idén om en uppdelning av televisionens två kanaler i en rikskanal och en Stockholmska nal självständigt prövas av företagen från bl. a. journalistiska och ekonomis- Mot. 1985/86:358 ka utgångspunkter. Radio- och TV-programmen kan och bör bli bättre. Vi behöver en kraftig upprustning av den inhemska programproduktionen som svarar för en alltför liten del av det totala programutbudet. Den nya mediesituationen gör det ännu viktigare att försvara och utveckla vår nationella kultur, att satsa på kvalitativt högtstående konstnärliga program, att försvara det svenska språket. Ytterligare insatser i fråga om invandrarprogram är nödvändiga liksom insatser för att bereda handikappade möjligheter att tillgodogöra sig radio- och TV-programmen. Allt detta kräver ökade ekonomiska resurser för . Nuvarande former för finansiering som i allt väsentligt baseras på mottagaravgifter fastställda av bör ses över. En utredning bör allsidigt pröva möjligheterna att skattefinansiera vissa delar av verksamheten. Skattefinansiering kan kombineras med en mottagaravgift, och möjligheten kan övervägas att denna bestäms av moderbolagets styrelse. Propositionen förordar att den allmänna mottagaravgiften för nästa budgetår skall höjas med . Med tanke på de stora uppgifter som åvilar i den nya mediesituationen och i avsikt att förbättra programkvaliteten och öka antalet egenproducerade originalprogram föreslår kommunisterna att den allmänna mottagaravgiften för nästa budgetår höjs med . Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om Radio-koncernens organisation, 2. att hemställer om en utredning för att se över finansieringen av i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att med ändring i proposition 1985/86:99 beslutar att den allmänna mottagaravgiften för nästa budgetår skall vara . (vpk) (vpk)