ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902kr340 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Kr340 och andre vice talman Hälsofrågor i radio och TV Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:So478 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts gällande nytt avtal mellan staten och /TV.
mot · G902kr342 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Kr342 och () Vissa TV-frågor rörande döva och hörselskadade De som är döva eller gravt hörselskadade har stora svårigheter att erhålla informationer av de slag som meddelas av typ trafikhinder, vägrapporter, kraftiga tågförseningar och liknande. Inte heller katastrofvarningar kan via de vanliga kanalerna förmedlas till dessa hörselskadade. Medvetandet att man står utanför sådan här information ger upphov till en känsla av otrygghet och osäkerhet. med lokal anknytning borde här kunna erbjuda en god möjlighet att snabbt förmedla denna typ av information till de som inte kan tillgodogöra sig radioutsändningar. I ett inledande skede borde detta provas i en region för att på det sättet förbättra informationen till denna grupp av människor. Behovet av kontakter med omvärlden, med släkt och bekanta är stort för den som är hörselskadad. Ett fåtal svenskar behärskar teckenspråk eller klarar av att med hjälp av det s. k. Mun-hand-systemet (MHS) kommunicera med en döv eller gravt hörselskadad person. hade kurser i barndomsdövas teckenspråk. Detta var ett bra initiativ, som med fördel kan utvecklas så att Mun-handsystemet lärs ut. Det är ett enkelt system som bygger på 18 enkla och 5 kombinerade handrörelser. MHS lämpar sig väl att via TV läras ut till en bredare allmänhet. förmedlingscentral för texttelefoner (FÖC) förmedlar samtal mellan texttelefoner och vanlig telefon och har inneburit stora fördelar när det gäller för döva att bryta isoleringen. Detta system är nödvändigt för att döva, hörselskadade och talskadade skall kunna ta telefonkontakt med andra än de som har texttelefon. Antalet förmedlade samtal har vuxit kraftigt. Från drygt 8 000 förmedlade samtal/månad vid starten till 28 500 samtal/månad 1985. Det finns nu ny teknik som onödiggör koppling över en förmedlingscentral. Denna teknik används i och och medger att en abonnent talar direkt med en annan abonnent varvid dennes tal förmedlas skriftligt tillbaka via FÖC. Med detta system skulle onödiga väntetider undvikas och kommunikationerna förbättras. Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om regionala text-TV sändningar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av utbildning i Mun-hand-systemet i TV, [3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av en utbyggnad av texttelefonförmedlingen.1] () () 1985/86 Kr342 1 1985/86:T434.
mot · G902L202 · 1986-01-14 00:00:00 — Motion till 1985/86 :L202 Lagstiftning för ideella föreningar Med hänvisning till de skäl som i motsvarande hänseenden upptagits i min motion om korporativism (1985/86:K201) hemställer jag att hos regeringen begär förslag till lag om ideella föreningar.
mot · G902L206 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86 :L206 (c) Översyn av skadeståndsrätten Skadeståndsrätten är dåligt utvecklad i vårt land. Personskadestånden är lägre än i många andra länder. Ersättning utgår inte till anhörig som i en del andra länder. Dessutom har en viss rättspraxis utvecklats som enligt min mening inte är förenlig med den enskilda människans rättssäkerhet. Skadeståndslagens regler om ersättning vid personskada innebär att ersättning utgår dels för ekonomiska förluster, dels för s. k. ideell skada. Eftersom personskadereglerna i lagen är kortfattade ger de inte stor ledning vid rättstillämpningen. Därför har rättspraxis fått stor betydelse när det gällt den ideella skadan. Något prejudicerande domstolsavgörande finns inte, utan praxis har utvecklats utanför domstolarna och i samarbete med försäkringsbolagen själva. Viss praxis som trafikskadenämnden tillämpar inom ramen för trafikförsäkringen anser jag inte förenlig med rättssäkerheten, nämligen att ersättningen reduceras om den skadade är så dålig att han/hon inte kan använda pengarna. Det är en orimlig praxis. Att utforma skadeståndsbelopp efter en skadads medvetandegrad är orimligt. En skadads ersättning måste bedömas efter andra grunder. Ersättningen skall utgöra kompensation för den skadades lidande. Säkert kan den skadades miljö och omvårdnad förbättras. Kanske kan också en människa vars medvetandegrad fluktuerar uppleva doften av ros^r i rummet. Har man fullgjort sina försäkringsskyldigheter skall skadeersättningen utbetalas oavsett den skadades sjukdomstillstånd - det angår inga myndigheter eller försäkringsbolag hur pengarna används. Det är viktigt att skadestånd utbetalas snabbt - det är också ett sätt att lindra lidande för skadade och anhöriga. Vi har i lägre ersättning än en del andra länder. I t. ex. är beloppen mycket högre, men färre får ersättning. Märkligt nog går det inte att få fram en internationell jämförelse. Det kan möjligen bero på svårigheterna att jämföra olika försäkringssystem. I en del länder utgår ersättning även till en skadads anhörig. Så ej i . Om en förälder tar tjänstledigt en månad för att vårda ett skadat barn får han eller hon ingen ersättning. Här borde ersättning utgå. Allt talar således för en översyn av reglerna och praxis när det gäller det ideella skadeståndet. Vid frågestunden i visade justitieministern tyvärr inget intresse för en debatt om rättssäkerheten ur denna aspekt. 1 1985/86.3 sami. anser dock att en översyn är nödvändig. Likaledes bör en kartläggning ske Mot. 1985/86 som gör det möjligt med en internationell jämförelse. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av skadeståndsrätten enligt vad som anförts i motionen.
mot · G902L208 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86:L208 () Ändrade regler för utseende av revisorer i aktiebolag Aktiebolagen och deras verksamhet skall enligt lag granskas av revisorer. Revisorsfunktionen är till gagn för många och då kanske främst aktieägarna, arbetstagarna och leverantörerna. Det är även ett samhällsintresse att revisorerna fyller sin funktion, dock ej som poliser i företaget. Kontroll krävs enligt aktiebolagslagen att revisorer verkligen utses och dessutom vem som utses därtill. Från flera håll påtalas nu ett allvarligt missbruk. Vissa aktiebolag anmäler visserligen revisorer för registrering hos patent- och registreringsverket men utan att ens ha vidtalat uppgiven revisor och än mindre utan att ha erhållit samtycke från revisorn till uppdraget. Härigenom uppkommer en oacceptabel situation, nämligen att revisor finns på papperet men ej i verkligheten. Med hänsyn härtill måste aktiebolagen åläggas skyldighet att vid registreringsanmälan beträffande revisor foga skriftligt samtycke från revisorn om villighet att åta sig revisionsuppdraget. Dessutom måste det finnas en ovillkorlig rätt för revisor som registrerats utan sådant samtycke att och kostnadsfritt erhålla avregistrering. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar om sådan ändring i aktiebolagslagen som i motionen anförts om utseende av revisorer i aktiebolag.
mot · G902L209 · 1986-01-16 00:00:00 — Motion till 1985/86:L209 och () Införsel för obetalda underhållsbidrag Underhållsbidrag erhålls av den som har vårdnaden av barn. Underhållsbidragets storlek bestäms genom dom eller avtal. Om ett fastställt bidrag inte inbetalas, kan inbetalning via kronofogdemyndighetens försorg ske. Denna inbetalning kan ske genom införsel i den underhållsskyldiges lön. Regler för detta finns i utsökningsbalken (1981:774) 15 kap. 1 §. I fall den underhållsskyldige är arbetslös eller genomgår utbildning och inte betalar sitt underhållsbidrag, som vederbörande enligt fastställda beräkningsmetoder har förmåga att göra, finns inte möjlighet att göra införsel i den ersättning som den underhållsskyldige då uppbär. De nuvarande reglerna kan innebära att den som har anställning och därmed lön och är skyldig att betala underhållsbidrag blir behandlad på ett annat sätt än den som enligt ovan har annan ersättning. Det borde vara rimligt att ha en likvärdig bedömning och möjlighet till en eventuellt tvångsvis inbetalning av underhållsbidrag. Det rimliga vore att ändra utsökningsbalkens 15 kap. 1 § så att införsel även kan ske av ersättning såsom arbetslöshetsunderstöd och utbildningsbidrag eller liknande ersättning - i den mån vederbörandes ekonomiska situation medger det. har behandlat denna fråga. Kommittén föreslår i sitt betänkande Ensamföräldrar och deras barn (SOU 1983:51) att utsökningsbalken ändras så att införsel får ske i alla sådana ersättningar som utgör kompensation för inkomstbortfall. Betänkandet har remissbehandlats. Samtliga de remissinstanser som yttrat sig i införselfrågan, bl. a. och , tillstyrker förslaget att arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag skall kunna tas i anspråk genom införsel. anser det angeläget att förslaget genomförs och utan att behandlingen av kommitténs övriga förslag avvaktas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna om införsel för obetalda underhållsbidrag.
mot · G902L210 · 1986-01-17 00:00:00 — Motion till 1985/86:L210 () Vidgad rätt till namnbyte för adoptivbarn När den nya namnlagen antogs förändrades möjligheterna för adoptivbarn att erhålla flera svenska namn. I lagen framgår att tillägg, utbyte eller strykning av ett förnamn får göras genom en anmälan till pastorsexpeditionen. Barnet skall dock alltid behålla ett av sina ursprungliga namn. Många adoptivföräldrar har reagerat emot denna nya ordning. Självfallet skall ett utländskt barn alltid ha kvar sin gamla identitet genom att behålla något av sina gamla namn, men begränsningen till ett svenskt namn upplevs som formalistisk och småskuren. En enkel ändring av 31 § i namnlagen eller ett särskilt tillägg för adoptivbarn borde undanröja denna sak. Mot bakgrund av ovanstående föreslås att hos regeringen anhåller om förslag till ändring av 31 § i namnlagen så att ett mera generöst namnbyte för adoptivbarn blir möjligt.
mot · G902L213 · 1986-01-17 00:00:00 — Motion till 1985/86:L213 m. fl. Rätt till ersättning på grund av felaktig myndighetsutövning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Ju606 föreslås att beslutar att hos regeringen begära ett förslag till förbättrade möjligheter för enskilda att få ersättning av det allmänna för skada som den enskilde lidit på grund av felaktig myndighetsutövning. () () () () () () ()
mot · G902L214 · 1986-01-17 00:00:00 — Motion till 1985/86:L214 och () Avdrag på underhållsbidrag vid utövande av umgängesrätt I de fall barn vistas hos den underhållsskyldige föräldern i får han/hon göra avdrag på månadsunderhållet med en fyrtiondel för . Det genomsnittliga underhållsbidraget är ca . Avdraget per dag blir i genomsnittsfallet . Vid lägre underhåll blir avdraget proportionellt lägre. Vårdnadshavarens bidragsförskott minskas med samma belopp som avdraget utgör. Vid lågt avdrag blir minskningen obetydlig i förhållande till bidragsförskottet som är . Beslut om avdrag skall kommuniceras enligt förvaltningslagen och beslutas av centralkontor. Beslutet skall sändas till båda föräldrarna. När dessa är bosatta i olika län skall två centralkontor engageras. Det är inte ovanligt att föräldrar ifrågasätter de belopp som framräknats av vilket medför ytterligare administrativt arbete. Varje gång barnet vistas hos den underhållsskyldige krävs samma komplicerade administration och kostnaderna är i många fall betydligt högre än den ekonomiska vinsten för den underhållsskyldige. Det är inte rimligt att behålla denna tidskrävande och kostsamma hantering av de små belopp som det rör sig om i de flesta fallen. Ett enklare och smidigare sätt är att ersättning vid barns vistelse hos underhållsskyldig i stället regleras i det avtal som upprättas mellan föräldrarna och att bortkopplas. Med stöd av det ovan anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om att bortkopplas från den administrativa hanteringen av avdrag på månadsunderhållet, då barn vistas hos den underhållsskyldige föräldern, 2. att hos regeringen begär förslag om att ersättningen i stället regleras vid upprättande av avtal mellan föräldrarna.
mot · G902L215 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:L215 () Vidgad rätt till namnbyte för adoptivbarn I den nya namnlagen får tillägg, strykningar eller utbyte av ett förnamn göras efter anmälan men endast . Anmälan görs till pastorsexpeditionen där man är kyrkobokförd. Man måste dock alltid behålla ett av sina ursprungliga namn. För utländska adoptivbarn gäller en sådan förändring enligt lagen att adoptivbarn kan få endast ett svenskt namn vid sidan av minst ett av de ursprungliga namnen. Många adoptivföräldrar är missnöjda med denna ordning. Förutom det namn som barnet skall kallas för vill föräldrarna ofta att barnet också skall ha ett svenskt släktnamn, t. ex. något av adoptivföräldrarnas namn. Erfarenheten har också visat att många adoptivföräldrar ej heller upplysts om denna bestämmelse, vilket medfört tråkiga missförstånd. Möjligheten att hos patent- och registreringsverket begära tillstånd att få ytterligare ett förnamn innebär både tidspillan, onödig kostnad och krångel. Eftersom den nya namnlagen varit i kraft finns tillräcklig erfarenhet av den. Från flera håll har också aktualiserats den ändring som jag föreslår i denna motion. Frågan har också tidigare behandlats av . Med anledning av motioner till 1983/beslöt på lagutskottets hemställan att som sin mening ge regeringen till känna att en begränsad översyn av namnlagen borde ske. Något sådant förslag från regeringen har dock ännu inte kommit. Frågan bör därför aktualiseras på nytt, eftersom enligt bl. a. domkapitel redan många avgöranden visar på det påtalade behovet. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om sådan ändring i namnlagen att utländska adoptivbarn kan erhålla mer än ett svenskt förnamn.
mot · G902L217 · 1986-01-21 00:00:00 — och () Utvärdering av förbudet mot reklam för alkoholhaltiga drycker har vi haft ett förbud mot annonsering och utomhusreklam för alkoholdrycker, klass II undantaget. Trots att alkoholreklamlagen endast gäller marknadsföring av alkoholdrycker till konsumenter har säkerligen lagstiftningen bidragit till att avglorifiera alkoholen i någon mån. Men den nuvarande lagstiftningens utformning måste ändå betraktas som tämligen vag. En av lagens brister är att det inte finns något straffrättsligt ansvar för överträdelser utan att dessa beivras genom i form av vitesföreläggande. Om företaget upprepar en förseelse som det tidigare fällts för, ådöms dock böter. har också gällande bestämmelser överträtts allt i den uppenbara avsikten att stimulera till ökad alkoholkonsumtion. Trots att kommersiell annonsering av alkoholdrycker är förbjuden i tryckta skrifter, kringgås alltså förbudet. De många anmälningarna till och konsumentombudsmannen är också ett bevis på lagens vaga utformning. Lagen gör ju nämligen undantag för skrift som tillhandahålls endast på försäljningsställen för alkoholdrycker. Detta tolkas bl. a. av de stora hotellkedjorna - med och i spetsen - som att det är fritt fram att finansiera sina hotelltidningar med spritoch vinannonser. Men det är verkligen tvivelaktigt om hotellrummen i lagens mening är försäljningsställen. Sådan tolkning måste i vart fall anses strida mot annonsförbudets syfte. Likaså fyller SAS sin tidning med alkoholannonser åberopande att flygplan är försäljningsställen för alkohol. Detta strider dock mot bestämmelserna i den mån det sker på flygplan i inrikes trafik, då alkohol ju inte får försäljas. På en del tidningars textsidor görs i vinkrönikor också reklam för ett ökat vindrickande. Det är stora ekonomiska intressen som ligger bakom annonskampanjer och vinkrönikor och vars syfte är att just öka alkoholkonsumtionen. Detta står i strid med den målsättning som har tagit beträffande alkoholpolitiken. Marknadsföringsåtgärderna har alltmer flyttat in på andra områden och metoderna har blivit mer och mer sofistikerade. Det har gått reklamförbudet för alkohol infördes, varför det borde vara angeläget att nu utvärdera det. Även om konsumentombudsmannen har för avsikt att påbörja en granskning av de facktidningar som innehåller alkoholreklam och spridningen av dem, är en sådan granskning inte tillräcklig. En mer omfattande utvärdering bör göras avseende hela marknadsföringen av alkoholdrycker. Därvid bör t. ex. uppmärksammas Mot. vilka positiva resultat alkoholreklamlagen har medfört, vilka brister den L217 innehåller och vilka åtgärder som bör vidtas för att reklamförbudet skall täcka in de syften åsyftat. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att en utvärdering av lagstiftningen om reklamförbud mot alkoholdrycker genomförs. () ()
mot · G902L221 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:L221 () Rättegången i underhållsmål Enligt de regler som finns inom familjerätten skall de allmänna domstolarna vid skilsmässa eller eljest då tvist råder fastställa den underhållsskyldighet som föräldrarna har för gemensamma barn när de lever åtskilda. Om en förälder inte fullgör sin underhållsskyldighet har varje barn rätt till bidragsförskott som utges av samhället med ett visst belopp. Samhället har därefter möjlighet att återkräva beloppet av den försumlige föräldern men enbart upp till det belopp som domstolen fastställt som underhållsbidrag. Utvecklingen har gått i den riktningen att domstolarna ofta fastställer underhållsbidrag som i betydande mån underskrider det belopp som bidragsförskottet utgör. Mellanskillnaden får sedan samhället stå för. Anledningen till att domstolarna fastställer låga underhållsbidrag är att underhållsprocessen är dispositiv. Detta betyder att domstolarna vid sin bedömning av underhållsbidragets storlek endast får utgå från de uppgifter om inkomstförhållande m.m. som parterna för fram i processen. Den underhållsskyldige uppger härvidlag en alltför låg inkomst, vilket medför att domstolarna fastställer ett i motsvarande mån för lågt underhållsbidrag. Det finns anledning att tro att detta förfaringssätt är satt i system. Försäkringskassorna, som sköter bidragsförskotten, kan se att underhållsbidraget inte står i rimlig proportion till den inkomst som den underhållsskyldige uppgett till . Även revisorer har uppmärksammat frågan sedan de funnit att samhällets kostnader för bidragsförskotten är avsevärda. Det kan inte vara riktigt att samhället skall behöva ta på sig kostnader för underhåll enbart av den anledningen att det saknas möjlighet att på ett korrekt sätt bedöma den underhållsskyldiges möjligheter att själv betala sitt underhåll. Det bästa sättet att komma till rätta med detta problem torde vara att göra underhållsprocessen indispositiv. Härigenom skulle domstolarna få en skyldighet att på eget initiativ utreda den underhållsskyldiges verkliga inkomster. Med de verkliga ekonomiska förhållandena för den underhållsskyldige som grund kan domstolarna därefter fastställa ett riktigt underhållsbidrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av möjligheterna att göra tvistemålen om underhållsbidrag indispositiva.
mot · G902L222 · 1986-01-17 00:00:00 — Motion till 1985/86:L222 och () Rätten till umgänge med barn vid gemensam vårdnad efter skilsmässa När fattade beslut om möjlighet till gemensam vårdnad av barnen vid skilsmässa så var avsikten med lagändringen att ge barnet rätt till umgänge med båda föräldrarna. Men i praktiken har den gemensamma vårdnaden ganska liten betydelse om föräldrarna bor långt ifrån varandra. Den som får vårdnaden om barnen har ofta en ekonomisk favör medan den underhållsskyldige ofta hamnar i en bekymmersam ekonomisk situation. Det drabbar barnen indirekt om den andra föräldern inte har råd att utnyttja sin umgängesrätt. För barnen är det av största vikt att de kan ha fortlöpande kontakt med båda föräldrarna. I många avtal mellan föräldrar skrivs det in att den ena föräldern skall hämta, den andra lämna barnen vid umgänget. Det innebär delat ekonomiskt ansvar och det har varit mycket positivt att föräldrar samarbetar på det sättet. 6 kap. 15 § i har följande lydelse: Fader eller moder som är skild från vårdnaden får ej betagas tillfälle till umgänge med barnet, med mindre särskilda omständigheter föranleder det. Nöjes han ej med vad som härom bestämmes av den som har vårdnaden, skall rätten besluta i frågan. Enligt vår uppfattning bör följande tillägg göras: Föräldrarna skall därvid gemensamt dela ansvaret för umgänget. Syftet med lagändringen är att underlätta relationerna mellan föräldrarna och att barnen på ett naturligt sätt har kontakt med båda sina föräldrar. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att 6 kap. 15 § i tillförs ett nytt andra stycke lydande: Föräldrarna skall därvid gemensamt dela ansvaret för umgänget. () () 1 1985/86.
mot · G902L223 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86: L223 () Indrivning av felparkeringsavgift som ålagts utlänningar I har trafikanter och allmänhet stora problem med olagligt parkerande utlänningar. Det har visat sig att det inte går att kräva ut parkeringsböter från utlänningar. Detta har haft till följd att allteftersom det sprider sig struntar man i lagar och föreskrifter. Om utvecklingen fortsätter kommer det att bli oframkomligt i synnerhet , när turismen når sin höjdpunkt. Saken måste lösas på så sätt att man antingen träffar överenskommelse med övriga länder så att böterna kan drivas in i hemlandet, eller också måste man ha möjlighet att inkassera böterna innan bilisten får ge sig i väg eller att han ställer säkerhet för beloppet. I anledning av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder gentemot olagligt parkerande utländska medborgare.
mot · G902L229 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86 :L229 och () Obligatorisk ansvarsförsäkring för fritidsbåtar Människor som drabbas av olyckor skyddas som regel av försäkring vad gäller den ekonomiska skada som kan bli en följd av en olyckshändelse. För motorfordonstrafik på land föreligger t. ex. tvång att ha fordonet försäkrat. Vad gäller båttrafik finns inte motsvarande. Någon som helt oförskyllt råkar ut för en olycka på grund av sjötrafik drabbas förutom av det mänskliga lidande som ofta följer på olyckshändelser av ekonomiska svårigheter. Ett sådant exempel är den olycka som hände . En snabbgående racerbåt, förd av en 13-årig pojke, rammade en liten jolle i vilken en familj, två vuxna och två barn, befann sig. Kvinnan och de två barnen kunde räddas medan mannen omkom. Då ägaren till båten inte hade någon ansvarsförsäkring har den efterlevande makan inte något ekonomiskt skydd för sin och barnens framtid. Familjens villa måste avyttras då den efterlevandepension som utgår inte räcker till att klara kostnaderna. Enligt vår mening måste de förhållanden som råder vad gäller ansvar för följder av båttrafik åtgärdas. I likhet med att det är tvång med ansvarsförsäkring för motorfordonstrafik på land bör det vara det även på vattnet. Med tanke på den ökning av antalet fritidsbåtar som skett anser vi det mycket angeläget med snara åtgärder. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ekonomiskt skydd för tredje man även vid sjöolyckor.