ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Sk557 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk557 och () Mervärdeskattereglernas inverkan vid offentlig upphandling Vid köp av tjänster från företag belastas offentliga myndigheter med mervärdeskatt till staten. Momsreglerna förhindrar i detta fall fri konkurrens och bidrar till att öka myndigheternas benägenhet till egenregiverksamhet utan att detta totalt sett från affärsmässiga principer är billigast. För att förbättra den bristfälliga konkurrensneutraliteten som exempelvis förekom inom tvätteribranschen, beslöt i anslutning till proposition 1979/80:57 om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt m. m. att reducerad skatt skall utgå på tvättjänster som tillhandahålls stat eller kommun. Innan lagändringen kom till stånd hade ett privat tvätteriföretag på grund av mervärdeskatten högre kostnad än ett inte skattskyldig! offentligt tvätteri vid leverans till stat eller kommun. Efter lagändringen medför mervärdeskatten av högre kostnad för de privata tvätterierna. För att förhindra negativa skadeverkningar för de privata tvätterierna är det enligt vår uppfattning nödvändigt att samma skatteregler skall gälla för såväl offentliga som privata företag. Ett alternativ är att låta landstingsägda och andra offentliga tvätterier precis som de privata tvätterierna följa 60-procentsregeln i smaband med leveranser till stat eller kommun. Ett annat alternativ är att helt slopa skattebefrielsen i samband med leveranser till dessa kunder både för landstingsägda och privata tvätterier. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att hos regeringen anhåller om ändring av momsreglerna vid offentlig upphandling så att de ej förhindrar fri konkurrens och ej bidrar till ökad offentlig egenregiverksamhet.
mot · G902Sk558 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk558 () Beskattning av miljöfarliga varor En skatt på miljöfarliga råvaror bör utredas och införas. Användningen av giftiga och farliga ämnen kan då pressas tillbaka till förmån för miljövänliga alternativ, som den statliga miljövården tillförs resurser för ökad rådgivning och miljötillsyn. Det system som införts (1/7 1984) med avgifter för prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen kan då avvecklas helt eller delvis. Systemet har inte gett de intäkter som förväntades och har i vissa fall försvårat de miljövårdande myndigheternas arbete. Nuvarande avgifter är otillräckliga införde 1984 avgifter för prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen (förordningen 1984:380). Efter hand har på många håll nackdelar med systemet redovisats. - Systemet försvårar kontakterna mellan myndigheter och företagare. Ett tillsynsbesök blir formellt och utan reellt innehåll när företagaren känner tidspress och inte vill ta upp tidsödande diskussion om detaljer i verksamheten. -Systemet är orättvist. Kostnader drabbar företagare utan direkt samband med hur farlig verksamheten är från miljösynpunkt eller om den ger mycket giftiga utsläpp. Olika handläggare har olika kunskaps- och erfarenhetsnivå, handläggningen tar olika för likartade ärenden. Kommunernas krav och ambitioner är vitt skiftande. Vissa industrier får många besök utan att detta krävs för miljöns skull. -Systemet blir krångligt om det skall göras helt rättvist, vilket behövs med hänsyn till de många små företagare som ändå belastas. -Systemet ger inga stora pengar till statskassan, men kräver betydande administrativt arbete, främjar inte miljövården utan är närmast till skada. Resurser binds helt i onödan. Beskattning av miljöfarliga råvaror-ett slagkraftigt alternativ Miljöfarliga råvaror eller ämnen som ingår i slutprodukter som är vådliga eller giftiga i naturmiljön bör beskattas med en skattesats i förhållande till miljöfarligheten (på samma sätt som skatt på sprithaltiga varor sätts i förhållande till alkoholhalten), halt eller giftighet för resp. ämnen. Systemet kan bli enkelt, ett fåtal importörer och relativt få tillverkare är berörda. Skatten vid källan, på råvaran, verkar fördyrande på miljöfarliga varor och förbättrar även på kort sikt miljön med minskad mängd farliga ämnen i omlopp i biosfären. Med ett skattesystem enligt detta synsätt är det enklare att få rättvisa företagare emellan. Inkomna medel bör återgå till miljöskyddsarbetet i län och kommun; de kommuner som övertagit arbetet med industri- och annan tillsyn enligt miljöskyddslagen bör kunna få fullt stöd av statsskattemedel i förhållande till den ungefärliga omfattningen av tillsynsarbetet. Med hänvisning till det anförda föreslår jag att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till beskattning av miljöfarliga råvaror. 1985/86 Sk558
mot · G902Sk559 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk559 Tredje vice talman () Bibehållande av sambandscentralen i sambandscentral i , , fyller många viktiga funktioner. Den hjälper olycksdrabbade båtar och människor, bevakar stränder och öar, naturvårdsområden och fiskevatten, båttrafik och fågelskyddsområden, larmar om oljeutsläpp och annan miljöfarlig verksamhet och är ett seende öga även för försvaret. I takt med att antalet fritidsbåtar snabbt växer och övrig verksamhet längs inskränks (t. ex. avbemanning av Hävringe, nedläggning av kustposteringen i Arkösund och delvis indragning av lotsstationen på ) växer uppgifterna och arbetsområdet för Gryts sambandscentral. I stället för att i detta läge satsa på denna effektiva, behövliga och av såväl civila som militära myndigheter uppskattade verksamhet aviserar en inskränkning av densamma. I budgetpropositionen 1984/85 fick . till försöksverksamhet med en regional ledningscentral i . sade nej till detta anslag med motiveringen att antingen fungerar inte denna ledningscentral och då är pengarna bortkastade eller också fungerar den och då går det ut över flera fungerande sambandscentraler med stor lokal- och personkännedom. Farhågorna har tyvärr redan börjat besannas i och med att har långt gående planer på att fr. o. m. avbemanna sambandscentralen i . Genomförs detta betyder det att finns inget seende öga i havsbandet från Landsort i norr till i söder. Risken är stor att det inte heller finns något hörande öra eftersom de flesta fritidsbåtar och många fiskebåtar endast är utrustade med PR-radio (=privatradio). Att få en sådan radio i förbindelse med en sambandscentral i är komplicerat och risken för störningsfel är stor och om vederbörande båt kommer fram är det till en sambandscentral utan lokalkännedom om de farvatten båten befinner sig i. Skulle utvecklingen fortsätta därhän att Gryts sambandscentral avbemannades även , så skulle detta innebära att den sista sambandscentralen på ostkusten utanför försvann. En sådan utveckling anser jag helt oacceptabel. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att sambandscentral i även i fortsättningen får finnas kvar. 1985/86 Sk559
mot · G902Sk560 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk560 () Avgifter för tullupplag beslöt föregående år att skulle utfärda tillstånd för tullupplag och att var och en som innehar sådan rätt skall betala . i anslutning till att införde det s. k. hemtagningssystemet medverkade man till att på olika platser inrätta tullupplag, som skulle underlätta tullens arbete och som även skulle vara bekvämt för de mindre hemtagarna av varor. I bildades t. ex. med speditörer och skeppsmäklare som intressenter. Verksamheten har bedrivits under mycket knappa förhållanden. Andra inkomstkällor har i viss mån fått stå för kostnaderna för upplagets arbete. På mindre orter och vid mindre flygplatser har också tullupplag upprättats. Varumängden är liten, men servicen upplevs som värdefull av de många små företagen som utnyttjar tjänsterna. De nya pålagorna har tvingat fram höjningar av avgifterna som driver företagen att ta hem sina varor över . Tullupplagen börjar nu läggas ned. Den av uttagna avgiften står inte i relation till det arbete, som nedlägger för tillsynen av tullupplagens diarier och övriga handlingar. Vanligtvis har ett förtroendefullt samarbete utvecklats mellan tull och upplagsansvariga. Mot bakgrund härav bör avgiftssystemet bli föremål för översyn. Denna bör syfta till att berättigad hänsyn tas till mindre orters och flygplatsers behov och förutsättningar. Nedläggningar leder till att går miste om de intäkter, som man räknat med. Med åberopande av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avgifter för tullupplag.
mot · G902Sk561 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk561 En dieselbil kräver en större investering än en bensinbil och innebär en icke oväsentlig nationalekonomisk vinst enär dess termiska verkningsgrad vida övertäffar otto-motorns (den bensindrivna förbränningsmotorn). Genom återinförande av tidigare skatterelation kan landets oljeimport ytterligare minskas som beroendet av motorbensin minskar. I och med den senaste kilometerskattehöjningen passerade drivmedelskostnaden för dieselbilen kostnaden per mil för bensinbilen. Av beredskapskäl är det viktigt att det finns avsättning för diesel även i normalt fredstillstånd, då försvaret i stor utsträckning är uppbyggt med dieselfordon. Kostnaderna för beredskapslagring skulle annars bli orimliga. Det tekniska kunnandet måste också hållas vid liv av samma skäl. Dieselmotorn har den fördelen framför bensinmotorn att den kan köras även på andra produkter ur krackningskedjan. Även vegetabiliska oljor kan komma i fråga som en alternativlösning i händelse av avspärrning eller rent krigstillstånd. Den nuvarande dieselbeskattningen kopplad till det faktum att dieselbilen är dyrare i inköp har resulterat i att dieselbilsmarknaden i i det närmaste försvunnit. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om förändring av dieselbeskattningen på dieseldrivna fordon så att den tidigare relationen i beskattning mellan dieseldrivna och bensindrivna personbilar återställs.
mot · G902Sk562 · 1986-01-27 00:00:00 — Kilometerskatteuppbörd är mycket krånglig för ägare av dieseldrivna personbilar. (tidigare fyra gånger) måste kilometerräknare avstämplas varefter skatt debiteras. Stora olägenheter uppstår ofta i samband med ägarbyten. För staten innebär uppbörden så avsevärda kostnader att kilometerskatteuppbörden är en förlust för statskassan enligt utredning. I Översyn av vägtrafikbeskattningen Del 6, Ds Fi 1984:22 konstaterar utredarna att kostnaderna för administration blir högre för kilometerskatten - av skatteintäkterna. Ett förhållande som inte kan accepteras och som innebär att konsumenten får betala dyrt för ett system som inte fyller någon egentlig funktion. Den tidigare invändningen att man kan undandra statskassan skattemedel genom att köra på eldningsolja föreligger knappast när priserna på eldningsolja är desamma som priserna på dieselbränsle. Skulle en prisskillnad mot förmodan uppstå kan man lätt lösa kontrollfrågan genom att i likhet med, som sker i , använda färgmedel i eldningsoljan. Det är också ett faktum att kilometerskattesystemet när det infördes inte medförde höjda inkomster för statskassan - dvs. att systemet inte medfört någon förändring när det gäller skattefusk genom tankning av brännolja vilket var ett av huvudargumenten för kilometerskattesystemet när det infördes. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär förslag som innebär att övergår till samma system som tillämpas i andra länder, nämligen att kilometerskatten betalas vid pumpen. 1 1985186.3 sami.
mot · G902Sk563 · 1986-01-27 00:00:00 — 1985/86: Sk563 m. fl. (m) Tullkontrollen i , m. m. När en myndighet som vägrar att ställa upp med tullkontroll i är det ungefär detsamma som om skulle vägra att dra fram telefonledningar till glest befolkade områden. är anförtrodd en myndighetsfunktion och den måste fullgöras. skall inte kunna stjälpa realistiska trafiksatsningar som färjelinjen mellan och (Allinge). Det är väsentligt att en myndighet () inte sätter onödiga käppar i hjulet för marknadsekonomiskt sunda projekt. I har finansminister enbart gett svävande svar på frågor gällande agerande. Det är därför rimligt att fattar beslut om att färjetrafiken på den nu nämnda sträckan skall kunna upprätthållas. bör uttala att har att fullgöra sina myndighetsfunktioner, så att turistsatsningar inte äventyras. Inte endast färjetrafiken mellan och har riskerat att äventyras av tullens agerande utan också viss planerad trafik mellan och . En sådan förbindelse skulle öka turismen på . Då den lokala befolkningen önskar en viss verksamhet som t. ex. en färjeled och har såväl den lokala som regionala myndighetens stöd bör den statliga myndigheten ställa upp. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tullkontroll i . () () Per Stenmarck (m)
mot · G902Sk565 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk565 Hans Nyhage (m) Skattefri bensin för privatflyget Privatflyget utgör en mycket viktig resurs i dagens samhälle. Det ligger i samhällets intresse att ha tillgång till flygkunnigt folk i skilda sammanhang. I all synnerhet gäller det vid räddningsaktioner, vilket erfarenheter ger belägg för. Privatflyget lever emellertid under knappa ekonomiska förhållanden. uttas en besiktningsavgift för ett privatflygplan. Andra statliga avgifter utgår i form av s. k. undervägsavgifter, avgifter för radio och s. k. genomströmningsavgift för bränslet. Därtill kommer landnings- och parkeringsavgifter på statliga och kommunala flygplatser. Dessa avgifter torde samantaget innebära en kostnad för privatflygaren, som inte understiger . gäller därtill den ytterligare pålagan för allmänflyget att flygplan som används för fritidsändamål eller eljest för privat flyg ej längre omfattas av skattefrihet för bensin. Detta medför en synnerligen hård belastning för allmänflyget och har den negativa konsekvensen att övningsmöjligheterna försämras och flygverksamheten minskar på grund av kostnadsskäl. Den statsfinansiella vinsten av att belägga bensinen för privatflyget med skatt är ytterst marginell. Eftersom det i hög grad är samhället som har nytta av ett väl fungerande privatflyg bör upphäva beslutet om skatt på bensin för detta ändamål. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att beslutar att bensin till flygplan som används för fritidsändamål eller eljest för privat bruk skall vara skattefri. Hans Nyhage (m)
mot · G902Sk567 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk567 () Processen i allmänna förvaltningsdomstolar I årets budgetproposition anger justitieministern ambitionsnivån för de allmänna förvaltningsdomstolarnas arbete. Omloppstiden för skattemål bör inte överstiga (samma ambition som /86). är ärendebalansen sådan i länsrätterna att betydligt längre omloppstider kan förväntas. Skattelagstiftningen och det processuella förfarandet i länsrätt bygger på att ett skattemål kan avgöras inom rimlig tid. En person eller företagare, som anses skattskyldig enligt taxeringsnämndens bedömning, måste betala in hela skattebeloppet till skatteverket även om ärendet överklagas till länsrätt. I de mål däremot som är till den skattskyldiges nackdel, dvs. där domen leder till en inkomsthöjning, utkrävs inga extra skatteinbetalningar före målets avgörande i länsrätten. I vissa fall rör skattemålen avsevärda belopp. Orsakerna till betalningsskyldigheten är flera. Det ligger naturligvis i samhällets intresse att bevaka sin fordran under processtidens gång. Å andra sidan innebär kravet på skatteinbetalning före processutfall att enskilda människor tvingas deponera höga belopp i vissa fall. I ett fåtal fall har också exempelvis företagare tvingats försätta företaget i konkurs, eftersom omloppstiden i länsrätt och kammarrätt kan överstiga . I skatteförenklingskommitténs betänkande SOU 1985:42 berörs endast omloppstiden och de ekonomiska konsekvenserna därav för domstolsväsendet men ej de ekonomiska konsekvenserna för den skattskyldige. De missförhållanden som olyckligtvis uppkommit leder till en alltmer kritisk inställning från allmänheten till skattesystemet och skattemyndigheternas arbete. I förlängningen kan tilltron till rättsväsendet skadas allvarligt, eftersom systemet leder till att samhällets intressen tryggas på bekostnad av den enskildes. Enligt min mening finns två möjliga vägar för att förbättra situationen. Den ena är att länsrätternas möjligheter att uppfylla ambitionen om kortare omloppstider förbättras. Den andra är att ändra uppbördslagstiftningen. Kortare omloppstider behandlas i betänkandet om förenklad taxering. Då ej fattat beslut om detta kommer taxeringsprocessen ej att kunna påverkas än på ett tag. Det är dessutom omöjligt att förutsäga varje enskilt ärendes omloppstid vare sig före eller efter ett beslut om förenklat taxeringsförfarande. Utifrån vad som sägs i motionen är det därför nödvändigt att omgående pröva möjligheterna att förändra uppbördslagstiftningen så att enskilda människors eller företagares ekonomi inte allvarligt äventyras av en utdragen skatteprocess. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den enskilda människans situation på grund av långa skatteprocesser. 1985/86 Sk567
mot · G902Sk568 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk568 och () Tullar och importrestriktioner på trädgårdsområdet Livsmedelspolitiken har i stor utsträckning präglats av producentintressena. Konsumenternas behov och önskemål har inte i tillräcklig utsträckning fått genomslag. När t. ex. frågan om en översyn av tullskyddet på trädgårdsområdet togs upp i gick motioner och förslagen ut på att ytterligare skydda de inhemska producenterna gentemot konkurrens från utlandet. Enligt vår uppfattning borde strävandena i stället vara att konsumenterna i ökande utsträckning fritt skulle få välja varor efter vars och ens önskemål och ekonomi. Jämfört med många andra länder i konsumerar vi förhållandevis litet frukt och grönsaker. Enligt experter på samband mellan kost och hälsa borde vi äta mera av dessa varor. Möjligheterna härtill begränsas av det gränsskydd som gäller på trädgårdsområdet. De säsongtullar som utgår på grönsaker och blommor är efter svenska förhållanden osedvanligt höga. De gäller även då den inhemska produktionen av bl. a. klimatskäl är ringa och omfattar också produkter som inte alls odlas i . Den frukt, dvs. äpplen och päron, som är möjlig att odla yrkesmässigt i skyddas av ett närmast totalt importstopp under delar av året. Några beredskapsskäl härför föreligger inte. Mot bakgrund av det anförda yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att gränsskyddet på trädgårdsområdet ses över i syfte att tillgodose konsumenternas behov av och önskemål om färska trädgårdsprodukter året runt till rimliga priser genom att slopa fördyrande tullar och andra importrestriktioner på trädgårdsområdet.
mot · G902Sk570 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk570 och andre vice talman Höjd skatt på tobak Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:So478 hemställs att hos regeringen begär förslag om kraftigt höjd skatt på tobaksvaror. () ()
mot · G902Sk571 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk571 m. fl. (fp) Energibeskattningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N454 hemställer vi att hos regeringen begär en översyn av principerna för energibeskattningen och att den därefter förelägger förslag i detta ärende. (fp) () ()
mot · G902Sk572 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk572 m. fl. Skattefrihet på etanol, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Jo799 hemställs att beslutar att skattefrihet på inhemskt producerad etanol skall införas. . Åsling (c) () (c) P.-O. ()
mot · G902Sk701 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk701 1985/86 Sk701-712 Det nuvarande fastighetstaxeringssystemet bygger på att alla fastigheter i landet skall taxeras om med vissa intervaller. Dessa har varit . Den senaste allmänna fastighetstaxeringen ägde rum . Nästa skulle alltså egentligen ägt rum . Genom skilda riksdagsbeslut har taxeringen framflyttats och skall nu ske 1988 beträffande hyreshus, industri, exploaterings- och specialenheter, 1990 beträffande småhus och 1992 beträffande lantbruksenheter. mellan de allmänna fastighetstaxeringarna kan ny taxering ske om fastigheternas beskaffenhet påtagligt ändrats t. ex. genom om- eller tillbyggnad. Andra förändringar beaktas först vid de allmänna fastighetstaxeringarna. Sedan 1981 års allmänna fastighetstaxering har marknadsvärdet fallit på flera fastighetstyper och på många enskilda fastigheter. Det vid 1984/fattade beslutet om fritt handredskapsfiske innebar inte enbart ett allvarligt ingrepp i den enskilda äganderätten. Det innebär också att marknadsvärdet för fastigheter vars ägare försörjt sig på fiske kombinerat med jordbruk minskat betydligt i värde. En omtaxering av dessa fastigheter års allmänna fastighetstaxering framstår därför som nödvändig. Jag föreslår därför att sjunkande marknadsvärde införs som grund för särskild fastighetstaxering. Åberopande det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändrade regler för särskild fastighetstaxering i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G902Sk702 · 1986-01-10 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk702 och () En omvänd generalklausul vid taxering I ett i pressen uppmärksammat fall har redogjorts för hur ett par bensinstationsägare i ett samhälle i har blivit behandlade av skattemyndigheterna. 1980 hade de två bensinstationsägarna inbrott i sin bensinstation och närbutik, och då stals pengar och checkar m. m. för . Polisutredning gjordes, tjuvarna erkände men pengarna hade förbrukats. Försäkringsbolaget ersatte ägarna med endast . De utgjorde några dagars dagskassa. Vid deklarationen upptogs dessa 125 000 som inkomst i bolaget, men man yrkade avdrag med samma summa. som väl kände de lokala förhållandena godkände deklarationen. Taxeringsintendenten överklagade dock taxeringsnämndens beslut, och länsrätten beslöt att beskatta de båda bensinstationsägarna på det stulna beloppet. Ägarna krävs nu på skatter och sociala avgifter, den ena på . och den andra på . som de inte har kunnat använda i sin rörelse får de alltså skatta nästan . De bestulna har begärt uppskov med betalningen men fått avslag. De har också skrivit till regeringen och begärt hjälp. Men de känner sig nu helt maktlösa och fullständigt utlämnade åt myndigheterna. Situationen verkar helt absurd, men dess värre är det här fallet inte unikt. Det finns många andra som har råkat lika illa ut på grund av skattemyndigheternas missriktade nit. Det kan inte vara lagstiftarens intentioner att medborgare skall behöva skatta för inkomster som de aldrig kunnat disponera. Enskilda personer måste skyddas från sådana övergrepp från skattemyndigheterna som här har begåtts. I sådana här fall bör det finnas en omvänd generalklausul innebärande att skattmyndigheterna bör ha möjlighet att vid beräkning av skatt avvika från gällande lag till den skattskyldiges förmån, då konsekvenserna av en skatteregel kan anses strida mot lagstiftarens intentioner. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till en omvänd generalklausul. () () 1985/86 Sk702
mot · G902Sk704 · 1986-01-16 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk704 m. fl. Slopande av lagen mot skatteflykt m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:K207 1. att beslutar att avskaffa lagen (1980:865) mot skatteflykt, 2. att beslutar att avskaffa lagen (1982:1006) om avdragsoch uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar, 3. att beslutar att avskaffa bevissäkringslagen för skatteoch avgiftsprocessen (1975:1027).