ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902U401 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:U401 () Garantier vid utländska militärbesök 1985/86 U401-403 Mångå människor i världen känner med fog stor oro inför de ständigt växande kärnvapenarsenalerna i öst och väst. Det är viktigt att vi i klart tar avstånd från en sådan militär upprustning liksom att vi tar människors oro för kärnvapen på allvar. Regeringen har sagt sig vilja arbeta för en kärnvapenfri zon i . För egen del har dessutom avstått från kärnvapen. Enligt svensk princip får kärnvapen inte införas i landet. Mot denna bakgrund borde det vara självklart att vid utländska militärbesök kräva garantier av besökarna att de inte medför kärnvapen när de gästar . Ett sådant krav vore ett sätt att demonstrera politisk vilja till nedrustning. Det räcker inte med att som enbart utgå ifrån att besökande nationer respekterar vår inställning i denna fråga. I har frågan ställts på sin spets, då kommunstyrelsen beslutade att inte ställa upp som värd vid besök av fregatten , detta på grund av att inga garantier lämnas huruvida kärnvapen finns ombord. Av tradition har gästande fartyg i erhållit ett program som bl. a. omfattat gratis spårvagn, fribiljetter till , sportarrangemang m. m. samt en mottagning där kommunen har stått för värdskap och åtaganden. övervägs att inte längre arrangera sådana program, såvida inte garantier angående kärnvapen lämnas. Försvarsdepartementet har till lämnat synpunkter på örlogsbesök i . a. framförs att örlogsbesök kan självfallet genomföras utan en del programpunkter som traditionellt ingått i standardprogrammen. Det bör emellertid övervägas om man i förekommande fall skall styra över besöken till hamnar som är beredda att ställa upp med normalprogram. En sundare reaktion vore enligt mitt förmenande att regeringen vore lyhörd för den oro som människor känner inför kärnvapen och krävde garantier för att sådana vapen inte förs in på svenskt territorium. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att garantier skall krävas vid militärbesök att kärnvapen ej förs in på svenskt territorium. 1 1985/86. 3 sam!.
mot · G902U406 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:U406 och () Internationellt avtal om förbud mot första-användning av kärnvapen Frågan om kärnvapnens laglighet har börjat diskuteras alltmer i olika sammanhang. Det är egentligen absurt att det finns folkrättsliga förbud i konventioner mot att använda dumdumkulor eller gas i krig medan användningen av kärnvapen inte uttryckligen förbjuds i någon internationell konvention. Givetvis har detta politiska förklaringar. Kärnvapenmakternas intresse att utan inblandning få utveckla kärnvapen har tagit över. Bland dessa makter hävdar man också att det i vissa fall kan vara folkrättsligt tillåtet att använda kärnvapen just på grund av avsaknaden av uttryckliga förbud. Det finns dock konventioner som avser att hindra spridningen av kärnvapen. Bland dem kan framför allt nämnas icke-spridningsavtalet som binder de nordiska länderna och avtalet om en kärnvapenfri zon i . har antagit resolutioner som fördömer kärnvapen. Dessa resolutioner har dock som bekant inte bindande verkan för medlemsstaterna. Frågan om en kärnvapenfri zon i är intimt förknippad med frågan om det är folkrättsligt tillåtet att använda sig av kärnvapen. 1 olika delar av världen pågår ansträngningar att upprätta nya kärnvapenfria zoner. Framgångar i vårt nordiska arbete kan få en stimulerande internationell betydelse. Det har från vissa håll sagts att en nordisk kärnvapenfri zon inte bör genomföras isolerat. Så behöver inte bli fallet internationellt sett. förslag om en kärnvapenfri korridor i är en annan sådan möjlighet, som får allt större anslutning inte minst från . En annan lösning som berör de invändningar som framförts (från norskt och danskt håll) är att verka för en ny kärnvapensyn, nämligen om att inte vara första land som brukar kärnvapen. Den s. k. första-användningen (First use) av kärnvapen kommer i strid med folkrättsreglerna. Massiv första-användning av kärnvapen på den strategiska nivån är helt visst folkrättsstridig enligt gällande regler, även om det sker i själförsvar. De nordiska länderna bör aktivt verka för att ett internationellt avtal om no first use av kärnvapen kommer till stånd. En central fråga i den nordiska debatten har varit behovet av eftergifter från kärnvapenmakterna i form av garantier. Stormaktsgarantier är av betydelse om de avges villkorslöst. Goda kontrollmöjligheter Finns även om de inte kan bli absoluta. Från den sida har man i olika sammanhang, bl. FN, uttryckt den uppfattningen att en första-användning av kärnvapen Mot. 1985/86 tenderar att vara klart folkrättsstridig. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär att verkar för ett internationellt avtal eller konvention om icke-första-bruk av atomvapen, som alla länder uppmanas ansluta sig till.
mot · G902U408 · 1986-01-25 00:00:00 — Motion till 1985/86:U408 m. fl. (c) Kärnvapenfri zon i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Fö205 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om en kärnvapenfri zon i . () () . Åsling (c) . () () () () (c) () P.-O. ()
mot · G902U501 · 1986-01-17 00:00:00 — och () Hyllning av insatser 1985/86 U501509 hade förlupit sedan försvann i under sin humanitära tjänsteutövning som förste legationssekreterare. Ingen enskild svensk person har som hyllats över stora delar av världen för de räddningsinsatser han gjorde i sin tjänst som förste legationssekreterare vid beskickning i under slutskede. räddade tiotusentals judar undan gaskamrarna med hjälp av de provisoriska pass som han utfärdade. Detta sågs ej med blida ögon av den tyska ockupationsmakten. Dessa insatser har som välkänt är väckt uppmärksamhet över hela världen. Förbittringen och förtvivlan över att han hamnade i sovjetisk fångenskap är fortfarande stor. På många håll i västvärlden har man hedrat gärning. I har han blivit hedersmedborgare, den ende icke-amerikan jämte som hedrats på detta sätt. Även staten har genom en konstitutionell reform gjort till hedersmedborgare. Han har givit namn åt skolor, offentliga platser, gator m.m.; dokumentär- och andra filmer har producerats. I såväl som har frimärken med hans bild utgivits. I riksdag har i motioner och interpellationer liknande förslag framförts. Vårt förslag är att en bland riksdagsmän utsedd kommitté får i uppdrag att på lämpligaste sätt pröva i vilken konstnärlig form en sådan manifestation skall kunna förverkligas. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att riksdag beslutar att i enlighet med motionen hylla insatser. () () 1 1985/86.3 sami.
mot · G902U503 · 1986-01-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:U503 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N216 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förbindelser med den Europeiska gemenskapen. L. () i () ()
mot · G902U504 · 1986-01-22 00:00:00 — 1985/86 :U504 och . () Förbud för ubåtar att öva inom fiskeområde Vid upprepade tillfällen har fiskebåtar vid fiske i framför allt förlorat trålar under omständigheter som tyder på att redskapen har haft kontakt med ubåtar. Förutom att man förlorat trålar har olyckor och incidenter förekommit. a. kan nämnas att 1967 förolyckades räktrålaren från genom att ubåt vid uppstigning rev upp trålarens botten. Vid denna tragiska händelse omkom fyra fiskare. förliste en dansk trålare från med tre mans besättning. Även var en ubåt orsak till olyckan. Dessa olyckor och tillbud har skapat en stark oro bland de fiskare som tvingas uppehålla sig för fiske i de farvatten där ubåtarna uppträder. Enligt uppgifter från både svenska och danska fiskare tycks antalet incidenter på fiskeplatserna där ubåtar varit inblandade öka. Dessutom hävdas att övande ubåtar använder fiskefartyg som övningsmål. Detta är ett internationellt problem som berör samtliga nationer, vilkas fiskeflottor regelbundet uppehåller sig på de berörda fiskeplatserna. Frågan har behandlats av internationella sjöfartsorganisationen i utan att någon lösning kunnat uppnås. bör därför ta initiativ till att frågan återigen tas upp till behandling. Denna för yrkesfisket så viktiga fråga bör vid kommande överläggningar särbehandlas, för att få till stånd internationellt verkande regler om förbud för ubåtar att uppehålla sig på fiskeplatserna. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar begära att regeringen hos internationella sjöfartsorganisationen i och i andra internationella sammanhang aktualiserar problemet med övande ubåtar på fiskeplatser i syfte att få till stånd ett internationellt gällande förbud mot sådana övningar.
mot · G902U506 · 1986-01-23 00:00:00 — vice talman () Inrättande av en befattning som ombudsman för gemensamma nordiska frågor Ofta hör vi talas om att våra gränser mellan de nordiska länderna är på väg att raderas ut. För den som bor vid gränsen står det dock klart att det fortfarande finns kvar en rad gränshinder av olika slag. Den som flyttar från det ena nordiska landet till det andra upplever vilken mängd av byråkratiska bestämmelser det finns. Den som bor i ett land men har sitt arbete i ett annat nordiskt land upplever av paragrafer ännu starkare. Låt mig nämna några exempel där det är bestämmelser som hindrar arbetsmarknaden och rörelser över de nordiska gränserna. Möjligheten för gränsbo att i hemlandet få köra bil om bilen är registrerad i det andra landet där man har sitt arbete. Skatteproblem för den som arbetar i ett land och bor i ett annat. Ett exempel är avdragsrätten för ränta på villalån. Olika bestämmelser för jakttider och fridlysning av djur. Olika bestämmelser för vissa yrkesutövare att arbeta över gränsen. Det gäller bl. a. revisorer, mäklare m.fl. Olika bestämmelser när det gäller lös och fast egendom vid villa- och fastighetsförsäljning. Krångliga bestämmelser för den som bor i ett land och får arbete i grannlandet. Ett exempel är att en svensk medborgare får inte tillgodoräkna sig den tid han arbetar i som underlagsberättigad tid för erhållande av kontant arbetsmarknadsstöd. Ett annat problem är ungdomar som feriearbetar i det andra landet. Detta är några av många olikheter som finns i bestämmelserna på olika områden i de nordiska länderna. Erfarenheten visar hur svårt och tidskrävande det är att få till stånd en likformighet i bestämmelserna. När olikheterna i länderna finns kvar drabbar det den enskilde medborgaren. Denne måste när han flyttar eller är gränsgångare - bor i ett land, arbetar i ett annat kontakta en massa myndigheter för att få råd och hjälp. I väntan på att olika bestämmelser samordnas så borde ändå rådgivningen samordnas. En central rådgivning och hjälpverksamhet för att tränga igenom allt krångel skulle avlasta de olika myndigheterna en mängd arbete, och det skulle förenkla oerhört för den enskilde medborgaren. Denne skulle då bara behöva besöka en instans och där få hjälp med att kanalisera sina problem till rätta myndigheter. Jag anser att en myndighet - nordisk ombudsman - bör inrättas. 1985/86 bör enligt min mening ta initiativ till inrättande av en sådan serviceinrätt- U506 ning. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att begär att regeringen tar initiativ till inrättandet av en nordisk ombudsman.
mot · G902U507 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:U507 i m. fl. (m) Handeln med fisk med Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Jo413 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att handel med i första hand EG med fisk och fiskeprodukter bör ske på lika villkor. (m) () () () () () () ()
mot · G902U508 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:U508 och () En särskild FN-rapportör för att undersöka och rapportera förtryck och våld mot kvinnor Övergrepp, våld och annan diskriminering av kvinnor är alltför vanligt på många håll i världen. Detta uppmärksammades självfallet vid FN:s tredje kvinnokonferens i , . I det slutdokument som antogs - kallat Framåtsyftande strategier - berörs våld mot kvinnor i ett avsnitt under . I detta avsnitt konstateras att antalet utsatta kvinnor fortsätter att öka. Avsnittet tar särskilt upp företeelser som prostitution och sexuellt våld, fängslade kvinnor, flyktingkvinnor, kvinnomisshandel och ensamstående kvinnor. Strategierna konstaterar således att antalet särskilt utsatta kvinnor har ökat och förväntas fortsätta öka. Fattigdomen på landsbygden och i städerna kommer att öka liksom problemen med torka, naturkatastrofer och miljöförstöring. Misshandel av kvinnor kommer att öka liksom antalet kvinnor som är ensamma familjeförsörjare, kvinnor i fängelse och i arrest. De framåtsyftande strategierna ger inte någon ljus bild av situationen för världens kvinnor, och när kvinnor drabbas, drabbas också barnen. Visserligen innebär slutdokumentet från att man antagit en strategi och ett dokument som kan ge en norm för arbetet att trygga kvinnors mänskliga rättigheter och motverka övergrepp. En av rekommendationerna i dokumentet är att alla länder skall biträda konventionen mot diskriminering av kvinnor. Men detta är dock inte på långt när tillräckligt. Det måste dessutom skapas möjligheter att inom FN:s ram undersöka och rapportera om våld, förtryck och diskriminering av kvinnor i olika länder i världen. bör därför i FN verka för att en särskild FN-rapportör utses för att undersöka och till FN rapportera om förtryck och våld mot kvinnor i olika länder. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i FN skall verka för att en särskild FN-rapportör utses för att undersöka och till FN rapportera om förtryck och våld mot kvinnor i olika länder.
mot · G902U509 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:U509 m. fl. (c) En nordisk kvinnokonferens för uppföljning av slutade FN:s kvinnoårtionde. Den stora kvinnokonferensen i blev en värdig avslutning . Men framför allt blev en startpunkt för något nytt. Under mottot Jämställdhet, utveckling, fred, som även varit kvinnoårtiondets målsättning, samlades tiotusentals kvinnor från 157 länder i , dels till den officiella konferensen, dels till den alternativa konferensen . Det var levande och oerhört aktiva konferenser, där det visade sig hur mycket världens kvinnor har gemensamt av svårigheter och problem - sak samma om vi kommer från u-land eller i-land. Det visade sig också att vi står enade i kampen för att förbättra kvinnors situation och därmed hela samhället. Hur positivt världens kvinnor utvecklats, och hur medvetna vi är visade sig på ett påtagligt sätt när vi till slut lyckades enhälligt anta slutdokumentet om en framåtblickande strategi. Det var ett stort ögonblick i kvinnornas historia. Kvinnor måste göras delaktiga i beslutsprocesserna på alla nivåer. Satsning skall ske på sysselsättning, utbildning och hälsa. Över huvud taget går framtidsstrategin i slutdokumentet in på de flesta sektorerna av samhällslivet. Dokumentet är en god grund att arbeta utifrån för kvinnor liksom för alla andra kvinnor, men dokumentet förpliktar också regeringar och parlament till konkreta åtgärder för att följa upp och förverkliga dokumentets intentioner. I statsverkspropositionen finns ingenting sagt om hur vi i skall fullfölja arbetet utifrån dokument. Det är angeläget att också vi lägger upp en strategi. inbjöd till en konferens i , där kvinnoorganisationerna bl. a. diskuterade vikten av en regional, nordisk konferens för att gå vidare med arbetet. Vid möte med centerkvinnor i beslöts att centerkvinnorna skulle verka för en nordisk regional konferens i syfte att lägga upp en strategi för uppföljning av slutdokument. ... ... .. ... .. U509 att hos regeringen begär att initiativ tas till en nordisk regional konferens med representanter för kvinnoorganisationer och kvinnogrupper för en uppföljning av . () ()
mot · G902U514 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:U514 m. fl. (vpk) Situationen i Alla demokratiska krafter hälsade störtandet av schahen i med glädje. Inte minst i utvecklades en entusiasm och framtidstro. Man såg framför sig ett bättre, friare samhälle med ökade möjligheter till utveckling och bättre levnadsförhållanden. Men all denna entusiasm grusades snabbt. Prästerskapet med Khomeini som förgrundsfigur och ledargestalt övertog schahens skräckvälde och utvecklade detta till ett än mer grymt terrorsystem. Schahens hemliga polis behölls intakt, och dess tortyrmästare gavs återigen fria händer att lemlästa och döda prästerskapets motståndare. Utvecklingen mot en ny diktatur med fundamentalistiska förtecken gick mycket snabbt, och fängelserna är nu fyllda med demokratiska motståndskämpar. Tortyren fortsätter och dödspatrullerna terroriserar befolkningen. Det finns ett organiserat motstånd som dessutom är välorganiserat. Det långa blodiga kriget mot kostar befolkningen stora offer, och ekonomin och därmed levnadsförhållandena går mot ett bottenläge. Liksom i upproret mot schahen samlar motståndet mot prästerna stöd från alla befolkningsgrupper. En samlande organisation är Nationella motståndsrådet, som verkar såväl inom som utanför . Vad som också bör uppmärksammas är att Nationella motståndsrådet lagt fram en konkret plan för hur kriget mellan och skall lösas. Den har uttalat fördömanden mot Khomeinis skräckregim. Men utvecklas handeln med . a. återupptagit projektet med byggandet av en kemisk-teknisk industri utanför Theheran. Dessutom har sålt sprängämnen till . Detta måste fördömas. Vpk anser att den bör stödja motståndet mot Khomeinis regim i stället för att stödja regimen mot befolkningen genom utökad handel och andra former av samarbete. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att uttalar sitt fördömande mot den iranska regimens brott mot de mänskliga rättigheterna, 2. att hos regeringen hemställer om förslag till att handel med varor och tjänster samt industriellt samarbete med begränsas, 1985/86 U514 det mot Khomeinis regim i . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 3. att uttalar att all export av vapen och sprängämnen till måste förhindras, 4. att uttalar att på olika sätt bör stödja motstån
mot · G902U519 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:U519 m. fl. (fp) Balternas dubbla medborgarskap Balterna i betraktas av sovjetiska myndigheter som sovjetiska medborgare, om de eller deras föräldrar befann sig i , eller , dvs. ungefär efter det sovjetiska maktövertagandet. Då infördes sovjetisk lagstiftning i våra baltiska grannländer. Det påtvingade sovjetiska medborgarskapet har åtminstone tidigare införts också i svenska kyrkoböcker. Så sker inte längre. Men fortfarande har man från svensk sida inte lyckats få de sovjetiska myndigheterna att avstå från att betrakta balterna i som sovjetiska medborgare som kan befrias från sovjetiskt medborgarskap enbart av Högsta presidium. En sådan lösning har balterna i vägrat att godta av flera skäl: De vill inte be att bli befriade från något som de aldrig velat kännas vid. Att ansöka om befrielse från det påtvingade medborgarskapet hos Högsta känns för många av dem som att godkänna den sovjetiska erövringen av deras gamla hemland. Den som ansöker om befrielse måste fylla i ett detaljerat formulär med närgångna frågor om sig själv och sina släktingar i hemlandet och i landsflykten. Många exilbalter är rädda att svaren kan skada släktingarna därhemma. Frågorna i formuläret om värnpliktsförhållandena är också sådana att det i visst fall kan ifrågasättas om den som besvarar dessa inte bryter mot den tystnadsplikt som den svenska krigsmakten ålägger. Sovjetiska myndigheter har i flera fall vägrat att ens besvara sådana ansökningar. Den sovjetiska medborgarskapslag som antogs härom året innebär ingen förändring för Sverige-balternas del. På diplomatisk väg bör därför fortsätta ansträngningarna att nå en överenskommelse med . Den bör gå ut på att personer som erhåller svenskt medborgarskap befrias från sitt sovjetiska medborgarskap om de anmäler önskan härom. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i denna motion anförts om rätt för svensk medborgare att, efter anmälan härom, befrias från sovjetiskt medborgarskap.
mot · G902U520 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:U520 och () Det sovjetiska medborgarskapet för vissa i bosatta balter ockupation av de baltiska staterna , och medförde en nästan total förryskning av de baltiska folken. Baltiska flyktingar i har t. ex. påtvingats ett kränkande sovjetiskt medborgarskap. De sovjetiska myndigheterna betraktar nämligen balterna i som sovjetiska medborgare om de eller deras föräldrar befann sig i , då sovjetisk lagstiftning infördes där. Det påtvingade sovjetiska medborgarskapet har tidigare införts också i svenska kyrkböcker. Så skall inte längre ske. Men fortfarande har man från svensk sida inte lyckats få de sovjetiska myndigheterna att överge sin syn på balterna i som sovjetiska medborgare som kan befrias från sovjetiskt medborgarskap enbart av Högsta presidium. En sådan lösning har balterna i vägrat att godta av flera skäl. De vill inte be att bli befriade från något som de aldrig velat kännas vid. Att ansöka om befrielse från det påtvingade medborgarskapet hos Högsta känns för många av dem som att godkänna den sovjetiska erövringen av det gamla hemlandet. Att ansöka om befrielse kostar pengar. Balterna i har ingen större åstundan att skänka pengar till den sovjetiska ockupationsmakten genom att betala en expeditionsavgift för att försöka bli av med sitt påtvingade sovjetiska medborgarskap. Sovjetiska myndigheter har i flera fall vägrat att ens besvara sådana ansökningar. Den som ansöker om befrielse måste fylla i ett detaljerat formulär med närgångna frågor om sig själv och sina släktingar i hemlandet och i landsflykten. Många exilbalter är rädda att svaren kan skada släktingarna där hemma. Den som besvarar frågorna om sina värnpliktsförhållanden i kan också tvingas att bryta mot den tystnadsplikt som den svenska krigsmakten ålagt honom. 1 fråga om balters dubbla medborgarskap har lyckats uppnå en överenskommelse med . Den senaste sovjetiska medborgarskapslagen som antogs härom året innebär ingen förändring för Sverige-balternas del. På diplomatisk väg bör därför fortsätta ansträngningarna att nå en överenskommelse med . Den bör gå ut på att personer som erhåller svenskt medborgarskap automatiskt befrias från sitt påtvingade sovjetiska medborgarskap. Med det anförda hemställer vi U520 att begär att regeringen fortsätter och intensifierar ansträngningarna att nå en överenskommelse med sovjetiska myndigheter om att svenska medborgare av baltiskt ursprung skall slippa sitt påtvingade sovjetiska medborgarskap. () hr/and (fp)