mot · G902So618 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:So618 och () Ändrade regler för bidragsförskott, m. m. skrev vi en motion (1981/82:558), där vi begärde skyndsamma förslag till åtgärder i syfte att åstadkomma ett rättvisare bidragsförskottssystem, som i första hand skulle ge hjälp till de barnfamiljer som har störst behov av samhällets ekonomiska stöd. Vi nödgas tyvärr konstatera att någon förändring av bidragsförskottssystemet ännu ej gjorts - frånsett preskriptionstiden - trots att flera utredningar gjorts i frågan och trots att statsutgifterna ökat avsevärt för bidragsförskotten. /85 utbetalades inte mindre än 1 980 milj. kr. till 257 000 barn. underhållsreform, som i första hand var avsedd att mildra bördan för underhållsskyldiga med svag ekonomi, kom att beröra samtliga underhållsskyldiga, varför effekterna i systemet blivit minst sagt stötande. Rätten till bidragsförskott är inte beroende av det underhållsbidrag som fastställts i det enskilda fallet. Den är i princip inte heller beroende av den underhållsskyldiges betalningsförmåga och underhållsbidragets storlek. Bidragsförskottet utgår utan behovsprövning mot barnets och vårdnadshavarens ekonomi. Om ett barn har egen inkomst och egna tillgångar kan det således ha rätt till bidragsförskott. har anfört att bidragsförskott bör utges endast om föräldrarna inte själva kan försörja barnet. Det är enligt verkets mening inte rimligt att det allmänna skall betala ut stora skattefria belopp till försörjning av vårdnadshavarens barn, då denne själv har höga inkomster. Verket har också tillstyrkt (SOU 1983:51) förslag att behovsprövning borde göras även mot barnets inkomster. Vi anser att en behovsprövning av bidragsförskottet bör komma till stånd. Horribla effekter av dagens system Bidragsförskottet består av två delar, dels ett förskott på fastställt underhållsbidrag, dels ett utfyllnadsbidrag motsvarande mellanskillnaden mellan underhållsbidrag och bidragsförskott. Dagens system kan ge mycket stötande och ur samhällsekonomisk synpunkt helt horribla effekter. Utfyllnadsbidraget ökar, om underhållsbidraget jämkas nedåt på grund av att vårdnadshavaren fått högre inkomster. Effekten blir densamma, om barnets sociala förmåner ökar. Om barnbidraget höjs så minskas underhållsbidraget. Däremot ökar utfyllnadsbidraget och därmed statens utgifter för bidragsförskott. Ökad försörjningsförmåga hos den enskilde vårdnadshavaren och ökade samhällskostnader för allmänna barnbidrag medför alltså ökade samhällskostnader för bidragsförskott. Se över reglerna för beräkning av skäligt underhållsbidrag! Ett barns föräldrar kan ingå avtal om underhållsbidrag åt barnet på de villkor de själva bestämmer och är överens om. Eftersom barnet i princip alltid garanteras ett bidrag motsvarande bidragsförskottet ligger det knappast i föräldrarnas intresse att komma överens om ett högt underhållsbidrag. Då bör ihågkommas att om underhållsbidragen inom bidragsförskottssystemet genomsnittligt är . för låga, så innebär detta ökade statliga utgifter för utfyllnadsbidrag med omkring 30 milj. kr. När bidragsförskottssystemet fick den utformning som huvudsakligen gäller var man uppmärksam på vissa risker för missbruk av utfyllnadsbidraget. Därför infördes en spärregel, som säger att bidragsförskott kan vägras, om vårdnadshavaren uppenbarligen underlåter att medverka till att få underhållsbidrag eller faderskap till barnet fastställt. Sådan vägran kan ske även om det fastställda underhållsbidraget uppenbarligen understiger vad den underhållsskyldige bör betala. kan - som en följd av spärreglerna - göra en form av överprövning av skäligheten av det fastställda underhållsbidraget. Denna överprövning tillämpas restriktivt men har trots detta medfört klagomål från ett stort antal domare och advokater. Visserligen kan den överprövning, som spärregeln medger, diskuteras, bl. a. med hänsyn till att ett visst dubbelarbete förekommer. Med hänsyn till alla faktorer i dessa ärenden anser vi emellertid att spärregeln bör kvarstå. Vi anser också, att - i likhet med vad som gäller för advokater och socialnämnder - bör ges möjlighet att uppträda som ombud för barnet i allmän domstol eller själv inträda i rättegångar i någon form. Öka återbetalningen av bidragsförskotten! återkravsverksamhet har effektiviserats betydligt . Under /84 återbetalades 658 milj. kr. /84 gjordes av återbetalningarna frivilligt, medan återbetalades först efter tvångsåtgärder. Att notera är att av de förskotterade underhållsbidragen betalas i rätt tid. Kassorna har således ett ganska betungande arbete i återkravsverksamheten. Ett flertal motioner rörande ökad återbetalning av bidragsförskotten har väckts . a. har en förlängd preskriptionstid föreslagits. Tiden för införsel för underhållsbidrag är fr. o. m. förlängd från två till . Vi anser emellertid, att såväl preskriptions- som införseltiden bör förlängas till . Denna tid bör kunna utgöra en lämplig avvägning mellan sociala hänsyn och nödvändigheten av en effektiv återkravsverksamhet. För införsel får enligt 15 kap. 2 § utsökningsbalken tas i anspråk lön och vissa löneliknande inkomster såsom pension ovh livränta samt sjukpenning. Däremot får bl. a. arbetslöshetsersättning, arbetsmarknadsutbildningsbidrag och utbildningsbidrag inte tas i anspråk. har föreslagit att införselmöjligheten skall utvidgas att gälla samtliga ersättningsslag, som anges i 11 kap. 2 § lagen om allmän försäkring (AFL). Vi anser att införselmöjlighet skall införas i enlighet med förslag. Bidragsförskottet utbetalas den 20:e före den som bidraget avser. Underhållsbidraget däremot förfaller till betalning den sista samma månad. Denna skillnad i utbetalnings- resp. förfallodag beräknas kosta staten omkring 3 milj. kr. Vi anser att bidragsförskottet bör utbetalas senare än så att tiden sammafaller med inbetalningen av underhållsbidraget. Med stöd av det ovan sagda hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen har anförts om att bidragsförskott bör behovsprövas i förhållande till vårdnadshavarens och barnets ekonomiska situation, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen har anförts om att bidragsförskottet bör minskas - inte höjas som - om allmänna barnbidraget höjs, [3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen har anförts om översyn av reglerna för beräkning av skäligt underhållsbidrag, ^ [4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen har anförts om att bör ges laglig möjlighet att uppträda som barnets ombud vid domstol,1] [5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen har anförts om förlängd införsel- och preskriptionstid i bidragsförskottsärenden till ,1] [6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen har anförts om utvidgning av införselmöjligheterna till samtliga ersättningsslag, som anges i 11 kap. 2 § lagen om allmän försäkring (AFL),1] 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen har anförts om utbetalning av bidragsförskottet så att det sammanfaller med inbetalning av underhållsbidraget. ' 1985/86:L259.