ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02K432 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87: K432 m. fl. (m) Mediapolitiken i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: A463 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande en ny inriktning av mediapolitiken.
mot · GA02Kr110 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:KrllO De centrala museernas uppgifter och ansvar (prop. 1986/87:98) Propositionen om de centrala museernas uppgifter och ansvar är begränsad till museer som helt bekostas med statliga medel. En förstärkning av historiska, nordiska, och museerna samt statens konstmuseer föreslås med . I propositionen finns inga förslag till hur man kommer att hantera anslag när det gäller nya museer, t. ex. planerade museum. Propositionen bygger på en utredning som regeringen tillsatte 1984 och som bedrivits av . har i rapporten redovisat rådets överväganden och förslag angående de centrala museernas uppgifter och ansvar. 1 förslaget till ändringar inom regionmuseianslaget skriver : Bilden av det traditionella stämmer inte in för de kommunala museerna i storstadsområdena och . Stadsbidraget utgår dock på samma grunder. Utvecklingen har med tiden ändå fört med sig att museerna i och påtagligt halkat efter när det gäller stadsbidragsandelen medan den kommunala andelen ökat. Stockholmarna har ett enormt utbud när det gäller museer. För dessa betalar de av kostnaderna. och kommun betalar av driftkostnaderna för sina museer. föreslår att museerna i och på grund av sin karaktär, som skiljer sig från traditionella länsmuseer, placeras på en särskild anslagspost under anslaget "Bidrag till regionala museer. För del föreslås en ökning på sju grundbelopp 1987/88 och med ytterligare sju under vartdera budgetåren 1988/89 och 1989/90. För föreslås en ökning på fyra grundbelopp /88 och ytterligare tre under de kommande budgetåren. har inte funnit något utrymme för prioritering inom kultursektorn men utesluter inte att sådana kan finnas inom totala ansvarsområde. Sådana omprioriteringar har skett . Vi delar helt bedömning. och får inte den tilldelning som de behöver i relation till det kulturutbud som de ger en hel region. Propositionen nämner över huvud taget inte förslag till förstärkning av museerna i och . Det är minst sagt häpnadsväckande. 1 1986/87. Nr Kr] 10-114 Mot denna bakgrund hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om föreslagen ökning av grundbeloppen för och 'falmö museer. den 24 nars 1987 \fp > () 1986/87 KrllO
mot · GA02Kr305 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr305
mot · GA02l301 · 1986-01-01 00:00:00 — och () Införande av institutet gäldsanering Det är inte ovanligt att människor ådragit sig skulder som överstiger deras betalningsmöjligheter. tas konsumtionskrediter utan att det finns full insikt om vad den egentliga kreditkostnaden innebär. Räntan vid komsumtionskrediter är vilket gör att skulden fördubblas . Det kan vara svårt att enbart klara av räntekostnaden och än svårare att göra avbetalningar i den storleken så att själva skulden minskar. Situationen kan te sig så hopplös, att man upplever det som meningslöst att över huvud taget tänka sig lönearbete, då man inte ser någon möjlighet att kunna leva över existensminimumnivå. Det finns inte stora möjligheter till hjälp med sanering av ekonomin. Avskrivning av fordran torde sällan förekomma. Konkurs är inte heller någon lösning eftersom skulderna finns kvar. I har införts regler om s. k. gäldsanering, vilket skapar möjligheter till avveckling av skulderna för den gäldenär som kommit i hopplös skuld. Beslut om gäldsanering medför att gäldenärens samlade osäkra skulder bortfaller eller nedsätts till en sådan nivå att han har en realistisk möjlighet att betala skulderna . Det är rätten som beslutar om uppgörelsen och i motsats till vad som är fallet vid konkurs fritas gäldenären från kvarvarande skulder och till skillnad mot vad som gäller vid tvångsackord krävs inte godkännande från ett visst antal borgenärer. En sådan lagstiftning som ovan nämnts synes vara en möjlighet för enskilda personer att sanera sin ekonomi och ta sig ur en hopplös situation. Det bör utredas om inte också i vårt land sådana regler skulle kunna ge en enklare och klarare hantering av skulder. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om införande av institutet gäldsanering. () () 1 1986/87. 3 sami Nr L301 - 305
mot · GA02l403 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L403 m. fl. Sambolagstiftningens tillämpbarhet på homosexuellas relationer Modern svensk familjerätt har - åtminstone i huvudsak - som mål att bistå människor med regler av praktisk natur i vissa livssituationer. I det reformarbete som inleddes har det varit en strävan att undvika subjektivt värderande ställningstaganden. Medborgarna skall anses mogna att själva ordna och välja form för privatpersonliga relationer. Från dessa utgångspunkter hade det tett sig naturligt att den s. k. sambolagstiftningen skulle vara tillämplig, oavsett om kontrahenternas relation hade homo- eller heterosexuell grund. När det gäller äktenskapslagstiftningen har likformigheten som bekant setts som kontroversiell av en del mer bokstavstroende religiösa kretsar, vilka är benägna att se äktenskap som ett sakrament" reserverat för relationen man-kvinna. Ehuru denna föreställning egentligen inte alls berör den kristna tron som sådan, har den beklagligtvis lyckats skrämma alla riksdagspartier utom ett från att arbeta för homosexuellas integration i äktenskapslagstiftningen. Men samma kontroversiella moment kan ju inte gärna åberopas, då det gäller regleringen av samlevnad i icke-äktenskaplig form. Sambolagstiftningen är alltigenom praktiskt inriktad och har inga som helst religiösa kopplingar. uttalade en nästan enhällig riksdag att homosexuell samlevnad är en från samhällelig synpunkt fullt acceptabel form av samlevnad. Att , senare, öppna möjlighet till rättslig reglering för dem som lever i denna acceptabla samlevnad torde av ingen behöva uppfattas som någon alltför omstörtande radikalism. Det är därför beklagligt att den nämnda möjligheten inte utnyttjas. Dock detta förbiseende borde lätt nog kunna kompenseras. Det räcker sålunda med att ändra på de formuleringar i sambolagstiftningens text vilka uttryckligen definierar samlevnad som en konstellation mellan personer av olika kön. Begreppen man och kvinna kunde lämpligen ersättas med begreppet personer. Eventuellt kan för tydlighetens skull också uttala att den därmed avser samboförhållanden i allmänhet utan särskilt avseende på kontrahenternas sexuella relation. Dessa lagstiftningstekniska problem torde lugnt kunna överantvardas åt lagutskottets kansli. Att nu öppna möjlighet för homosexuella att få en rättslig form för sin samlevnad har en väsentlig samhällspolitisk betydelse. Det innebär ett erkännande och ett synliggörande, som allt för länge dröjt. Det skulle också innbära en markering mot de oroande uttryck för ånyo uppflammande fördomar, vilka uppträtt i många länder och delvis börjat speglas även i . Mot den nu anförda bakgrunden föreslås L403 1. att beslutar att sambolagstiftningen skall utformas så, att den blir tillämplig i samma mån på homosexuellas som på heterosexuellas samboförhållanden, 2. att beslutar att för nämnda ändamål vidta behövliga justeringar i lagtexten. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02l718 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L718 m. fl. (vpk) Könsdiskriminerande reklam Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ju641 föreslås att hos regeringen begär förslag till ändring eller tillägg i marknadsföringslagen så att könsdiskriminerande reklam förbjuds. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02l809 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L809 m. fl. Upphovsrättslig ersättning för visning av konst Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1986/87:Kr264 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att visningsersättningen skall grundas på upphovsrättsliga principer. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02N154 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:N154 m. fl. 1986/87:87) skapades ursprungligen för att möjliggöra en då absolut nödvändig utbyggnad av vattenkraften. har mark, inflytande och resurser att väldigt effektivt styra stora delar av nationens energipolitik. Det har länge väckt uppmärksamhet och kritiserats av bl. a. vpk att statliga i praktiken motarbetar beslutet att avskaffa kärnkraften. nye chef tror inte att kärnkraften avvecklas. egen framtidsplanering innebär antingen attacker på de återstående älvarna, eller också kolkondens i stor skala. I båda fallen är det meningen att folk skall skrämmas inför detta och i stället, utan invändningar, låta kärnkraften fortsätta. Ett exempel på arbetsmetod är att man finansierar och gratissprider en skrift, som argumenterar för att slopa tidsgränsen då kärnkraften skall vara avvecklad. (, , Tjernobyl i perspektiv). Det är givetvis ett steg i en strategi för att riva upp hela avvecklingsbeslutet. har fått ett särskilt ansvar för elkraftsteknisk forskning. Eftersom är en storsäljare av framför allt elektrisk kraft, kan det ligga nära till hands att tvivla på vilja att uppnå en maximal energieffekt inom andra områden. Verkets vinster på produktion och försäljning kommer ju i farozonen om efterfrågan på el från vattenkraft minskar. Vpk föreslår därför att statens energiverk får det särskilda ansvaret för den elkraftstekniska forskningen. Folkomröstningen om kärnkraft angav att högst 12 reaktorer skulle byggas samt att kärnkraften skulle avvecklas . Därför är det samhällsekonomiskt vansinne att fortsätta med stora ekonomiska satsningar på . Det ständigt krånglande bör tas ur drift och färdigställandet av bör avbrytas. De pengarna bör i stället satsas på nya energikällor. Hur skall man begära att någon annars skall tro på allvaret i awecklingsplanerna? Med hänvisning till det i motionen anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna att statens energiverk får i uppdrag att ansvara för forskningen i elkraftteknik, 2. att avslår begäran om anslag för färdigställande av Mot. 1986/87 samt om medel för byte av ånggeneratorer i . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02N304 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N304 m. fl. Gruvsamarbete och handel med , m. m. På i närheten av planeras ett gigantiskt gruvprojekt. Det omfattar dels brytning av apatit, dels utvinning av restmineraler ur tidigare avfallsupplag från gruvbrytning. Ansvariga myndigheter i har gjort klart att man är intresserad av utländsk medverkan i detta väldiga gruvföretag. En stor svensk handelsdelegation har också besökt för att inleda kontakter och sondera möjligheterna och förutsättningarna för svensk export av kunnande, teknik, utrustning och kompetens vid brytning, läkning etc. Svensk gruvverksamhet är inne i en besvärlig nedgångsperiod med färre anställda och otillräckliga prospekteringsinsatser. Nedgången inom den svenska gruvnäringen drabbar också den svenska gruvutrustningsindustrin. Handeln med statshandelsländerna borde utvecklas bl. a. för att undvika tendensen till ett ensidigt beroende av de västliga marknaderna. De problem som finns när det gäller östhandeln kunde rimligen tacklas mera offensivt än . I flera stora industrinationer finns statliga eller privata handels- och bytesbolag för att underlätta och möjliggöra handel med de socialistiska länderna. Då konvertibel valuta saknas mellan kapitalistiska och socialistiska länder måste handelsutbyte av stor omfattning mellan sådana länder i praktiken ske i form av byteshandel. Då gäller det att kunna samordna flera affärer. Om väsentligt skall kunna öka sin handel med de socialistiska länderna är det därför nödvändigt att staten medverkar till att inrätta ett handels- och bytesbolag förslagsvis benämnt . Till ett sådant handelskompani bör regionala östhandelskontor kopplas. borde dessutom i samband med Kolaunderhandlingar aktualisera behovet av att sammankoppla det svenska gasnätet med det finska och därmed tillförsäkra sig leverans också av rysk gas. Detta skulle väsentligt öka leveranssäkerheten och vara ett motköpsobjekt av den storleksordningen att gruv- och gruvutrustningsindustrins utsikter till medverkan i Kolasatsning dramatiskt skulle ökas. Under hänvisning till det ovan anförda föreslås N304 1. att hos regeringen hemställer om förslag att bilda ett handels- och bytesbolag förslagsvis benämnt "", 2. att som sin mening ger regeringen till känna att förhandlingar om rysk-svenskt gassamarbete bör ingå som en del i diskussioner om det svenska gruvengagemanget i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna att det krävs en mycket snabb handläggning av denna fråga mot bakgrund av den alarmerande situationen för gruvarbetarkåren i . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02N332 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:N332 De regionala utvecklingsfondernas målgrupp De regionala utvecklingsfonderna är till för att hjälpa de mindre företagen. Enligt sina instruktioner kan de endast stödja tillverkande industri och i vissa delar av landet satsningar på turism. Dessa restriktioner bör tas bort. Det finns ingen anledning att hindra fonderna från att satsa i serviceföretag, konsultfirmor m. m. Utvecklingsfonderna har vuxit fram ur företagarföreningarna som förr var fria från statliga direktiv. De kan betros att själva avgöra vilka investeringar som bäst främjar en bygds utveckling. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om större frihet för de regionala utvecklingsfonderna. den 22 jauari 1987
mot · GA02N397 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N397 1* 1986/87.
mot · GA02N420 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N420
mot · GA02N432 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N432
mot · GA02N435 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N435
mot · GA02sf108 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf 108 Förbättrad kompensation vid korttidssjukdom och vid tillfällig vård av barn (prop. 1986/87:69) De förändringar som föreslås i proposition 1986/87:69 och som innebär ett nytt sätt att beräkna sjukpenning för försäkrade kommer, om de genomförs, att få betydande negativa konsekvenser på lärarområdet. De föreslagna förändringarna innebär bl. a. att det för varje försäkringstagare skall fastställas en årsarbetstid och att ersättning skall utbetalas endast då den försäkrade faktiskt avstår från förvärvsarbete. Enligt tjänsteförteckningsavtalet för undervisningsområdet () har lärare en arbetstid uttryckt i undervisningstimmar eller tjänstgöringstid. Den angivna undervisningsskyldigheten förenad med övriga åligganden i lärarens tjänst är ett uttryck för full tjänstgöring. En lärares arbetsuppgifter kan således delas in i dels undervisningstid, dels enskilt lärararbete (t. ex. föroch efterarbete av lektioner) och dels kollektivt lärararbete (t. ex. konferenser, studiedagar, föräldramöten). Av dessa arbetsuppgifter är endast undervisningsskyldigheten reglerad till sin omfattning. Vid sjukdom under semestern har lärare rätt att få semesterledigheten utbytt mot tjänstledighet för sjukdom. Detta förutsätter dock att sjukledigheten varar under så stor del av ferien att semestern inte ryms under den återstående ferietiden. Om en lärare blir sjuk under t. ex. av sommarferien innebär det att de semesterdagar läraren har rätt till ryms under återstående ferietid under kalenderåret. Är läraren i stället sjuk finns inte tillräckligt antal feriedagar kvar att lägga ut semestern på. I det senare fallet får läraren byta ut de semesterdagar som inte lagts ut på ferierna mot sjukledighet. De utbytta dagarna tas ut , t. ex. på höstterminen. Rätten till semester och till utbyte vid sjukdom regleras både i semesterlagen och i det statliga avtalet. Propositionens förslag att timsjukpenning enbart skall betalas ut då en arbetstagare faktiskt avstår från förvärvsarbete gör, att läraren inte får någon ersättning alls då sjukdom infaller under ferietid. Därefter betalas sjukpenning ut enligt nuvarande system. För att byta ut sina semesterdagar mot sjukledighet måste alltså läraren vidkännas helt löneavdrag . Tar han inte detta inkomstbortfall, går han miste om sin lagstadgade semester, vilket torde medföra att semesterlagens regler inte iakttas. I propositionen har inte närmare angetts hur de föreslagna förändringarna skall tillämpas på lärarområdet och klargörs inte hur systemet med timsjukpenning kommer att utfalla för arbetstagare med oreglerad arbetstid. Detta borde närmare utredas innan beslut fattas i frågan. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om timsjukpenning vad avser arbetstagare med oreglerad arbetstid. 1986/87 Sfl08
mot · GA02sf253 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sf253 m. fl. (fp, m, c) Ändring av lagen om uppbörd av socialavgifter De senaste årens ökande tillströmning av ärenden i , lokala skattemyndigheterna, länsrätt och kammarrätt gällande hur arbetsgivar-arbetstagar-begreppet skall tolkas resulterade i ett beslut om förhandsbesked i socialavgiftsfrågor m.m. (prop. 1986/87:16). De nya reglerna har flera brister såsom att de inte är konkurrensneutrala mellan fysiska och juridiska personer och mellan sådana personer inbördes. En vidareutveckling lär därför övervägas inom departementet av nu gällande ordning. Det är mycket viktigt att en sådan vidareutveckling görs skyndsamt så att kan få ta ställning till en komplettering helst under innevarande år. Den antagna ordningen har emellertid en stor svaghet som bör rätta till, och den gäller att förhandsbesked om skyldigheten att erlägga socialavgifter endast kan ske efter en gemensam skriftlig ansökan av dem som har träffat eller avser att träffa avtal, enligt vilket den ene mot ersättning skall utföra arbete åt den andre. En sådan ordning är emellertid till hinder i ett samhälle som bygger på den smidighet som entreprenörskap och entreprenörsanda innebär. Det är ändå främst uppdragsgivaren som behöver kontrollera om uppdragstagaren är egen företagare. Vid anbudsförfaranden besparas uppdragsgivaren en extra omgång om vederbörande själv kan kontrollera om anbudsgivaren skall betraktas som egen företagare eller ej och därmed om han eventuellt kan riskera att få betala uppdragstagarens skatter och sociala avgifter. Därför bör anhålla om sådana förändringar i lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare att skattemyndighet skall tvingas lämna förhandsbesked om skyldighet att erlägga socialavgifter också efter ansökan av en part i ett avtalat eller eventuellt kommande avtalsförhållande. Med stöd av ovan hemställs 1. att hos regeringen anhåller om förslag till ändring av lagen om uppbörd av socialavgifter så att ansökan kan göras av ena parten i ett avtalat eller tänkt avtalsförhållande i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en skyndsam vidareutveckling av gällande lagstiftning så att lagen blir konkurrensneutral mellan fysiska och juridiska personer och mellan sådana personer inbördes. 1986/87 Sf253
mot · GA02sf265 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf265 m. fl. (vpk) Kostnadsfria tandproteser Den tandvårdsreform som startade och som för den enskilde innebar att tandvårdskostnaderna reducerades med hälften har haft avgörande betydelse framför allt för yngre generationers tandhälsa. Längre tillbaka tvingades många avstå från tandvård av ekonomiska skäl, vilket gör att en stor del av den vuxna befolkningen har behov av tandproteser. Enligt gällande tandvårdstaxa ersätts tandproteser på samma sätt som övrig tandvård, dvs. Anskaffningskostnaden för en tandprotes uppgår därmed till åtminstone , vilket innebär en stor ekonomisk belastning för låginkomsttagare och pensionärer. För den som saknar egna tänder är tandproteser helt nödvändiga. Inte bara av estetiska och psykologiska skäl utan även av hälsoskäl. Det har konstaterats att många äldre, som saknar tänder eller har dåliga tandproteser, riskerar att få näringsbrist på grund av att de inte kan äta vilken mat som helst och därför sorterar ut viktig och näringsriktig mat. Det är vpk:s mening att tandproteser ur kostnadssynpunkt skall jämställas med övriga proteser, dvs. att de tillhandahålls kostnadsfritt för den enskilde. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att utreda frågan om kostnadsfria tandproteser samt att förslag härom föreläggs . (vpk) (vpk)
mot · GA02sf407 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf407 m. fl. De ekonomiska villkoren vid vuxenstudier Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ub264 föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ekonomiska villkor vid vuxenstudier, 2. att beslutar fastställa vuxenutbildningsavgiften till av den totala lönesumman, 3. att hos regeringen hemställer om förslag till användande av intäkter från vuxenutbildningsavgiften i enlighet med vad som i motionen anförs. (vpk) (vpk) 1 1986/87.
mot · GA02sk513 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk513 m. fl. Höjd produktionsavgift på vattenkraft 1986/87 Sk513522 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N504 föreslås att hos regeringen begär förslag till en höjning av produktionsavgiften på vattenkraft till /kWh samt att avgiften vidgas till att omfatta samtliga vattenkraftverk. (vpk) i (vpk) (vpk)
mot · GA02sk517 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk517 m. fl. Skattebefrielse för inom landet producerad etanol Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N506 1. att beslutar om beskattning av naturgas enligt motionens förslag, 2. att beslutar att etanol, framställd av inhemska råvaror, befrias från skatt. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02sk708 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk708 m. fl. Samordning av skatteinbetalningar för olika pensioner Mångå pensionärer har dels folkpension, dels annan eller andra former av pension. Det ankommer på den enskilde pensionären att själv begära skatteavdrag från pensioner som ej utbetalas via . Många pensionsförsäkringar är kopplade till löneförhandlingsutfall och basbeloppsuppräkning, t. ex. K.P. Systemet blir komplicerat för den enskilde pensionären. I all synnerhet för de änkor som inte haft egen förvärvsinkomst tidigare. Att få kvarskatt upplevs då som otryggt och pressande. Det enklaste vore att , som ju handhar utbetalningen av folkpensionen, genom en enkel förfrågan till pensionären om det finns andra former av pension och om i så fall skall få fullmakt för pensionären att överenskomma hur skatten skall dras och hur mycket. Med anledning av vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att initiativ till frivillig samordning av skatteinbetalningarna för pensionärerna bör underlättas via . () ()
mot · GA02sk717 · 1986-01-01 00:00:00 — 1986/87 :Sk717 och () Fyllnadsinbetalningen av skatt utnyttjar tusentals svenskar möjligheten att göra fyllnadsinbetalningar av skatt. De allra flesta väljer den sista inbetalningsdagen, som är . Att så är fallet innebär en stor olägenhet för många anställda på postgirokontoret, banker och postkontor. Den sista i är dagar som är särskilt arbetsbelastade för personal på postkontor, banker och postgirokontoret. Den mångfald av extra ärenden fyllnadsinbetalningarna av skatt innebär för postgirokontoret gör att sista april blir med extremt stor arbetsbelastning. För de ca 5 000 anställda blir det vanligtvis fråga om arbetstider . Detta är alltså ett förhållande som återkommer år . För postgirokontorets personal finns praktiskt taget aldrig någon möjlighet att ägna sig åt att fira valborgsmäss som de flesta andra människor kan göra. Det bör vara möjligt att finna en annan sista tidpunkt för fyllnadsinbetalning av skatt. I en tidigare motion hade vi valt att föreslå . De betänkligheter som framfördes i sammanhanget var att framflyttningen skulle innebära ränteförluster för staten. För postgirokontorets personal torde det vara likgiltigt om tidpunkten förskjuts bakåt eller framåt i tiden. Vi föreslår därför nu att sista inbetalningsdag för skatt tidigareläggs . För den enskilde blir den då uppkomna ränteförlusten i de flesta fall av ringa värde. Med stöd av vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär att sista inbetalningsdag av skatt flyttas från till annan lämpligare dag.