mot · G902347 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:347 m. fl. (c) Invandrarpolitiken (prop. 1985/86:98) Invandrarpolitikens grundläggande mål, social jämlikhet, kulturell valfrihet, solidaritet och samverkan mellan svenskar och invandrare, skall ligga fast. Invandringens förändrade karaktär och den stora invandrargruppens situation i det svenska samhället innebär att medlen för att förverkliga målen måste justeras och anpassas till aktuella förhållanden. Den breda politiska uppslutningen kring invandrarpolitikens mål och inriktning har ett stort egenvärde. Antalet utomlands födda personer som bor i är 650 000. Räknar man också personer med någon invandrarbakgrund i första eller andra generationen är antalet invandrare drygt 1 miljon människor. Den största gruppen av dessa har finsk bakgrund. De senaste årens invandring har främst gällt anhöriga till tidigare invandrare samt flyktingar. Främst flyktinginvandringen har ställt oss inför nya krav. De människor som söker sig till vårt land kommer från konfliktområden med uppslitande personliga erfarenheter. En del har en kulturell och religiös bakgrund som väsentligt skiljer sig från det svenska mönstret. Vår invandrarpolitik måste ta hänsyn till dessa nya förhållanden. Flyktingsituationen i världen är fortsatt allvarlig, och någon avgörande förbättring av läget är inte i sikte. Minst 12 miljoner människor är på flykt från sitt land undan krig och olika former av förföljelse. Huvudparten av världens flyktingar vistas i tredje världens länder. Hårt drabbade kontinenter är , och . En mindre del av flyktingarna har sökt sig till länder. har flyktingströmmen ökat. För del har det inneburit en kraftig ökning . har sedan slutet av fört en öppen och generös flyktingpolitik. Många tusen människor från länder i vår närhet och från mera avlägset liggande områden i världen har fått en i vårt land. En del har kunnat återvända hem när förhållandena normaliserats. Andra väntar fortfarande på att kunna återvända till sina hemländer. En av huvudprinciperna i svensk flyktingpolitik och utlänningslagstiftning är att den som är på flykt och söker asyl i skall ha rätt att få sina skäl prövade här i landet. Många flyktingar tvingas för att kunna lämna sitt land skaffa sig falska handlingar eller genom mutor ordna en flyktväg. understryker vikten av att den invandrings- och flyktingpo- Mot. 1985/86:347 litik sorn fastställdes av skall ligga fast. Åtgärder som strider mot huvudprinciperna eller urholkar denna politik kan vi för vår del inte acceptera. Mångå flyktingbarn har förnekats en normal barndom där de levt mitt i krigets fasor och kanske förlorat förälder eller nära anhörig. Vid våra flyktingmottagningar tas ej någon särskild hänsyn till barnen. För att förebygga att dessa barn inte tar ytterligare skada krävs speciella insatser. Vid ankomsten till vårt land skall barnen behandlas som individer. De vuxnas situation utreds noggrant när de kommer hit, men barn tillfrågas över huvud taget inte om någonting. Detta är otillfredsställande. Dessa barn är individer med en synnerligen otrygg tillvaro bakom sig. För att förebygga att dessa barn ytterligare far illa krävs speciella insatser. Vid ankomsten till vårt land skall barnen behandlas som individer. De skall inte utan noggrann utredning kunna skiljas från föräldrar och syskon. Barn skall inte förvaras i häkte. Behovet av vård och behandling av dessa barn omfattar ett riktigt omhändertagande. Barn- och ungdomspsykiatrin, barnhälsovården och skolhälsovården måste bli medvetna om dessa speciella behov. Kunskaperna är begränsade hos den personal som arbetar inom dessa vårdgrenar. Inte minst förhållandet med flyktingmottagande runt om i landet och kommuner som inte har erfarenheter att bygga på när det gäller flyktingkontakter gör att behovet av fortbildning och information är stort. Att ge dessa barn en bättre behandling är ett steg i ett förebyggande arbete. Otrygga barn som levat i ständig rädsla har ofta blivit känslokalla vuxna. Denna känslokyla kan ge upphov till många konflikter och det är detta som måste förebyggas med ett väl genomfört mottagande av flyktingbarn. Det finns en ständig risk att invandrarna medvetet eller omedvetet diskrimineras i vårt samhälle. Diskrimineringen kan ha sin grund i attityder i vårt samhälle, men också i språkliga eller andra hinder. Ett omfattande arbete för att motverka diskriminering och skapa likställdhet måste därför bedrivas över ett brett fält. Förslagen i proposition 1985/86:98 om lag mot etnisk diskriminering samt inrättande av en särskild ombudsman och nämnd skall ses mot denna bakgrund. Avgörande för om dessa åtgärder skall bli verksamma instrument är de allmänna förutsättningar invandrarpolitiken i övrigt ger. Om den föreslagna organisationen inte får avsedd effekt är vi beredda gå vidare med mera verkningsfulla medel i detta sammanhang. På många områden har invandrarna speciella kunskaper och förutsättningar, vilka inte alltid tas till vara på den svenska arbetsmarknaden. Det gäller utnyttjande av tvåspråkighet både inom offentlig och enskild sektor. Det gäller på vilket sätt invandrarna bäst skall kunna dra nytta av den utbildning de har när de kommer hit. Det är viktigt att bl. a. den försöksverksamhet som bedrivs inom UHÄ om dokumentation, värdering m. m. av sådana utbildningar bedrivs med sådan kraft att man når en permanent lösning. Enligt vår mening bör arbetet med att ta till vara invandrarnas speciella förutsättningar på svensk arbetsmarknad intensifieras väsentligt. Inom vissa områden av arbetsmarknaden är det särskilt viktigt att öka rekryteringen bland invandrare. Ett sådant område är polisyrket, ett yrke där andelen invandrare är ovanligt liten. är det en yrkesgrupp som kommer i kontakt med de konflikter som uppstår till följd av olika kulturbakgrund. Polisen är dessutom den första myndighet som får kontakt med hitkommande flyktingar. Regeringen bör ta initiativ till att öka denna rekrytering. Åtgärder mot invandrarfientligt/rasistiskt klotter Det är viktigt att det svenska samhället med kraft visar att man inte tolererar invandrarfientlighet eller rasism. gav i sitt arbete prov på olika former av öppen eller dold rasism/invandrarfientlighet i vårt samhälle. Ett exempel är det invandrarfientliga/rasistiska klotter som finns runt omkring oss i samhället. Ett antal små grupper eller organisationer sprider invandrarfientlig propaganda genom främst flygblad och klotter. Klottret drabbar hårdast offentliga miljöer, byggnader, broviadukter och offentliga lokaler. får detta klotter stå kvar och exponeras mot allmänheten . På så sätt kan det ha en opinionsbildande funktion. Invandrare och flyktingar i vårt land upplever detta klotter oftast som ett dolt hot mot deras existens. Åtskilliga av de byggnader och lokaler som drabbas ägs eller förvaltas av statliga verk och myndigheter. Staten bör här gå före i att bekämpa klottret och dess förmedlande attityder. Regeringen bör därför utfärda direktiv till samtliga verk och myndigheter att uppmärksamma den invandrarfientliga verksamheten och fortlöpande avlägsna klotter och i de fall det är möjligt också beivra klottrandet. Invandrarna deltar av olika skäl mindre i det svenska kulturlivet än andra grupper. Språket är ett av de största hindren. Det måste finnas ett särskilt ansvar för att invandrare liksom befolkningen i övrigt skall kunna ta del av kulturen i . Till de angelägnaste uppgifterna hör att erbjuda barn och ungdom en rik kulturmiljö och förbättra deras möjligheter till eget skapande. Invandrarbarnen har samma rätt till kulturell identitet och att utveckla sina kulturtraditioner som svenska barn. De övergripande mål för invandrarpolitiken, valfrihet, jämlikhet och samverkan, som lagts fast måste ligga till grund också för kulturpolitiken för invandrare och språkliga minoriteter. Här har förskola och skola en viktig roll. I den satsning som görs på kultur i skolan måste invandrarkulturen bli en viktig del. Med tanke på den stora invandrargruppens betydelse för vårt samhälle är det viktigt med kunskap om invandringens roll, betydelse och förutsättningar. Det behövs fortsatt forskning om den första och andra generationens livssituation i . Forskning behövs om identitet, om nationalitet och medborgarskap. Forskning behövs i stort om de etniska minoriteternas möjligheter att bevara och utveckla sin kultur i . De etniska konflikter som då och då förekommer mellan majoritets- och minoritetsbefolkningar är ett viktigt område för invandrarforskning. För den enskilde invandraren är det av avgörande betydelse att nås av adekvat information om svenska förhållanden på det egna språket. Uppgift om nationalitet räcker ofta inte för att också ange den invandrades språkliga hemvist. , , föreslog en frivillig språkregistrering. Regeringen avvisar detta under hänvisning till bl. a. en splittrad remissopinion och integritetsskäl. Det finns skäl understryka att det internordiska flyttningsbetyget, som förordas i propositionen, måste ge ett verksamt resultat. Det är viktigt att inom , särskilt i samarbete med , lösa denna fråga. Invandrarnas egna tidningar och tidskrifter har stor betydelse för deras möjlighet att få kunskap om samhällsutvecklingen och möjlighet till debatt utifrån de egna förhållandena. Mot denna bakgrund finns skäl att med allvar följa den utveckling som kan förmodas till följd av att det särskilda presstödet överförs till organisationsstöd. I sammanhanget vill vi erinra om att någon egentlig resursökning för invandrarorganisationerna inte kommer till stånd genom den föreslagna konstruktionen. Vi har inget att invända emot att det allmänna presstödet öppnas för invandrartidningarna. Men om den föreslagna förändringen skall få önskad effekt krävs det att nyhetstidningar på andra språk än svenska ges möjligheter till en positiv särbehandling när det gäller bl. a. upplagans storlek och produktionskostnader. I annat fall blir förändringen ett slag i luften. Invandrartidningar hänvisas i övrigt till kulturtidskriftsstödet. För att detta skall ge en reell möjlighet bör en särskild del av detta stöd, exempelvis , reserveras för invandrartidningarna. I propositionen föreslås en sammanslagning av det nuvarande verksamhetsbidraget och delar av tidningsstödet till ett nytt organisationsstöd. Regeringen försöker genom denna åtgärd ge sken av att man förbättrar stödet till invandrarnas riksorganisationer. Några nya resurser tillförs emellertid inte. De anslagsposter som sammanförs har tidigare på ett eller annat sätt kommit invandrarorganisationerna till del. Invandrarorganisationernas verksamhet har stor betydelse för invandraroch minoritetsgruppers möjligheter att behålla sin kulturella identitet. Organisationerna fungerar som kontaktorgan mellan invandrarna och olika samhällsorgan. Aktiva och väl fungerande invandrarorganisationer är en av förutsättningarna för att de uppställda målen för invandrarpolitiken skall kunna uppnås. Vi kan för vår del acceptera att man för samman olika anslag till ett gemensamt stöd. Det ökar organisationernas frihet att själva prioritera sin verksamhet. Men vi anser det också nödvändigt att åstadkomma en reell höjning av det samlade statsbidraget. Flera av invandrarnas riksorganisationer har haft stora ekonomiska problem. Personal har sagts upp, och verksamheter har fått avvecklas. IPOK föreslog i sitt slutbetänkande förbättringar av stödet. Under den allmänna motionstiden föreslog vi från sida en ordentlig förbättring av stödet. Detta krav upprepades 1985. Vi förordar nu en höjning av statsbidraget till invandrarnas riksorganisationer med 3,5 milj. kr. utöver regeringens förslag. Det samlade stödet till invandrarnas organisationers centrala verksamhet skulle därmed utgå med . för /87. Genom denna reella höjning bör det vara möjligt för organisationerna att även fortsättningsvis bedriva verksamhet som man tidigare finansierat med projektbidraget och behålla samverkande organ. När det gäller utformningen av stödet har regeringen frångått IPOK:s modell. Den nu föreslagna modellen med en bidragstrappa leder till besvärande tröskeleffekter för organisationerna. Vi förordar därför för vår del IPOK:s förslag om ett grundstöd kombinerat med en rörlig del som bygger på antalet medlemmar. 1981 var i vart tolfte äktenskap endera parten inte svensk. Var femte skilsmässa gällde sådana äktenskap. Detta pekar på ett stort behov av familjerådgivning och stöd. För dem som kommit hit som flyktingar eller invandrare innebär mötet med vårt lands kulturmönster stora påfrestningar. Den jämställdhet vi i betraktar som naturlig kan av männen uppfattas som ett hot mot den familjesituation man lever i. Den speciella situationen ställer stora språkliga krav i en familjerådgivningssituation. Ofta är tillgång till tolk en förutsättning för en meningsfull verksamhet. Tvåspråkig familjerådgivningspersonal är i dessa situationer angelägen. Men det krävs även att den personal som arbetar inom familje- 14 rådgivningen också äger stor kännedom om den kulturella bakgrund som Mot. 1985/86:347 dessa människor kommer ifrån och som de skall hjälpa att lösa konflikter. Kvinnomisshandel utgör även bland invandrargrupperna en känd problematik. Svårigheter som inte reds upp och bristande förmåga att respektera varandra är bl. a. en orsak till att kvinnor misshandlas. Här behövs naturligtvis stöd för kvinnorna men även männens situation måste uppmärksammas. Den av tillsammans med invandrarverket arrangerade konferensen om kvinnomisshandel och invandrarkvinnor har varit ett första steg att sprida information och erfarenheter. Detta måste följas upp. I det arbetet måste stor uppmärksamhet ägnas flyktingfamiljernas totala situation. Den invandring som pågått har lett till att antalet äldre invandrare ökar. beräknas ca 125 000 av i boende utrikes födda personer vara . Omkring hälften har kommit från . Kravet på god omsorg för denna stora grupp finns naturligtvis. Förväntningarna kring ålderdomen skiljer sig mellan olika invandrargrupper när det gäller samhällets äldreomsorg resp. barnens ansvar för sina åldriga föräldrar. Detta har framkommit i en pilotstudie, Äldre invandrare, som invandrarverket utfört. Vidare framstår invandrarnas problem med svenska språket samt äldreomsorgspersonalens bristande kunskaper om invandrare som exempel på aktuella svårigheter. Att statistiskt kartlägga antalet äldre invandrare har visat sig svårt då den generella statistiken endast skiljer på utländska medborgare och svenska. Flertalet invandrare i den aktuella åldersgruppen är svenska medborgare som alltså inte blir redovisade som invandrare. Därför krävs särskilda bearbetningar av befintlig statistik för att erhålla uppgifter om antalet äldre i olika språkgrupper. Behovet av tvåspråkig personal är speciellt stort när det gäller äldre invandrare. De kunskaper i svenska som förvärvats sent i livet faller då ofta bort, och det enda språk som kan användas är det ursprungliga. Fosterhemsplacering av barn tillhörande främmande språkliga eller etniska minoriteter Invandrarfamiljer har ofta svårt att förstå den svenska inställningen att det skall vara möjligt att omhänderta deras barn för fosterhemsplacering. Detta är även för en svensk familj en svår krissituation som kräver ett handläggningsförfarande som inte ytterligare traumatiserar familjesituationen. Detta problem har utförligt tagits upp av flera invandrarorganisationer. Kultur och ursprung försvårar påtagligt möjligheterna att i dessa frågor komma överens mellan myndighetsutövare och invandrarfamilj. Barnet som utsätts för detta kommer också, om man inte finner ett fosterhem med samma ursprung som föräldrahemmet, att glömma sitt språk, sitt 15 ursprung och förlorar den språkliga kontaktmöjligheten med sina föräldrar. 1985/86:347 För att komma till rätta med ett mycket allvarligt problem som uppstår kring invandrare vars barn skall fosterhemsplaceras krävs att fördjupad kunskap tillförs i detta sammanhang. Mångå av de flyktingar som slutligen får en i har i sina hemländer tidigare varit fängslade och i samband därmed utsatta för tortyr. Tortyr har förekommit men tortyrmetoderna har förändrats. används alltmer metoder som syftar till att ge psykologiska effekter och man är angelägen om att de inte skall lämna synliga spår efter sig. På det sättet är det svårare att få belägg för vad som verkligen förekommit. har vid i funnits ett behandlingscenter för rehabilitering av tortyroffren. Detta finansieras delvis av danska staten som ställt lokaler och utrustning till förfogande. I övrigt drivs verksamheten med hjälp av frivilliga bidrag från och från internationella fonder. Verksamheten har enligt samstämmiga vittnesmål visat sig ge goda resultat och har varit av stor betydelse för de människor som upplevt tortyr. I har Röda korset tagit initiativ till en liknande verksamhet, och startade första rehabiliteringscenter för torterade. Det är Röda korset och som gemensamt står bakom centret. Vi hälsar med stor tillfredsställelse att denna verksamhet kommit i gång i , och vi tycker det är naturligt att svenska staten lika väl som den danska visar sitt positiva intresse genom att ge ekonomiskt stöd till densamma. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om behovet av speciella insatser för flyktingbarn, 2. att beslutar hos regeringen begära initiativ för att skapa en rättvisande meritvärdering för invandrare i enlighet med det anförda, 3. att beslutar hos regeringen begära att initiativ tas för att öka rekryteringen av invandrare till polisyrket, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om utfärdande av direktiv till verk och myndigheter att eliminera och beivra invandrarfientligt/rasistiskt klotter, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om invandrarkulturens ställning i skolan och inom forskningen, 6. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om behovet av positiv särbehandling av invandrartidningarna inom det allmänna presstödet, 16 7. att beslutar att till Åtgärder för invandrare anvisa ett i Mot. 1985/86:347 förhållande till regeringens förslag med 3,5 milj. kr. förhöjt reservationsanslag om , 8. att beslutar att hos regeringen begära förslag om ny utformning av organisationsstödet i enlighet med IPOK:s förslag, 9. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts beträffande invandrarorganisationernas möjlighet att få del av allmänna projektmedel till föreningslivet, 10. att beslutar hos regeringen begära att en del av kulturtidskriftsstödet reserveras för invandrartidskrifter i enlighet med det anförda, 11. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om familjerådgivning till invandrare, 12. att beslutar att hos regeringen begära en kartläggning av de äldre invandrarnas situation i enlighet med det anförda, 13. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om nödvändigheten av stöd för hjälp till tortyroffer. () () () ()