mot · GA02ju808 · 1986-01-01 00:00:00 — I undantagsfall måste upprepad allvarlig misskötsel eller nya brott begångna under straffverkställigheten kunna leda till en villkorlig frigivning . I normalfallet skall dock den villkorliga frigivningen inträffa när två tredjedelar av strafftiden avtjänats. bör därför besluta att de före gällande reglerna för villkorlig frigivning återinförs. Vad i motionen anförts om påföljdsval för upprepad våldsbrottslighet bör ges regeringen till känna. 6.3 Våld mot kvinnor Undersökningar tyder på att ca 65 000 kvinnor utsätts för våld eller hot om våld. Det är bara en ringa del av detta våld som kommer till samhällets kännedom. Skälen för detta är flera. En viktig orsak är att kvinnor inte vågar anmäla våldsövergrepp eftersom samhället inte haft möjligheter att ge skydd. De s. k. kvinnojourerna har därför en viktig uppgift att fylla. De arbetar främst ideellt. Påfrestningarna på de människor som engagerar sig i arbetet är stora. kan de inte arbeta i förtroendefullt samarbete med socialtjänst, polis och andra myndigheter. Huvudsakligen beror detta på och polisens skyldigheter att noggrant ange vilka människor som söker deras hjälp och att uppgifter om misshandlade kvinnor då blir offentliga och tillgängliga för den misshandlande mannen men även för andra människor. har dessutom till huvuduppgift att ta till vara barns och ungdomars behov av en god uppväxtmiljö. Det är fortfarande inte ovanligt att kvinnor avstår från att söka hjälp eftersom de då befarar att de mister vårdnaden om barnen. Endast i undantagsfall och under förutsättning att modern är uppenbart olämplig som vårdnadshavare bör medverka till att skilja barn och moder åt. Det bristande sekretesskyddet för misshandlade kvinnor måste ses över. de fall där den misshandlande mannen fortsätter att förfölja och hota kvinnan måste samhället med undantag från offentlighetsprincipen skydda offentliga uppgifter om kvinnans vistelseort, arbetsplats m. m. Detta skydd måste också utsträckas till uppgifter om barnen. Sekretesslagens stadganden har utformats så att vissa uppgifter inte kan undantas från offentligheten. Sekretesslagen bör därför ses över i syfte att öka skyddet för kvinnor som har grundad anledning frukta för sitt liv. Detta bör ges regeringen till känna. I många fall är det så att trakasserier mot kvinnor av den misshandlande mannen fortsätter trots upptäckt och påföljd. har polisen och andra samhällsmyndigheter inte möjligheter att ingripa förrän hoten mot kvinnan konkretiseras i hemfridsbrott, nya våldsövergrepp och liknande. har under en följd av år haft möjligheter ålägga en förälder besöksförbud när barnen är omhändertagna för samhällsvård. I vårdnadstvister eller när fråga är om incest med underårig finns också möjligheter att hindra en förälder att besöka barnen eller att utfärda föreskrift om att detta skall ske i särskilda former. har dock inga möjligheter skydda en misshandlad kvinna genom att ålägga en våldsverkare besöksförbud. Besöksförbud bör därför omgående införas som en möjlig påföljd i misshandelsmål i 1 kap. 3 §. Utformningen av detta stadgande kan med fördel följa övrig nordisk rätt. Det bör ankomma på utskottet att utforma lagtext samt motivuttalande. bör därför besluta att besöksförbud införs i enlighet med vad ovan anförts. 6.3.2 Samhällsstöd till kvinno- och mansjourer Olika enskilda ideella organisationer har bildats för att stödja och hjälpa misshandlade kvinnor men också våldsbenägna män. Kvinno- och mansjourer är en viktig resurs i kampen mot våld. För att skapa stabilitet i verksamheten är det viktigt att kartlägga behovet av samhällsstöd till arbetet. Det kan vara såväl direkta ekonomiska bidrag som tillgång till utbildningsinsatser, informationsarbete m. m. En samordning med andra samhällsresurser, exempelvis så att kvinnojourerna får tillgång till tillfälliga bostäder för misshandlade kvinnor, kan vara en annan möjlighet. Alla stödformer måste dock utformas så att jourernas självständiga ställning inte äventyras eller sätts i fara. De skall också vara fristående utan uppgiftsskyldigheter till polis, sjukvård och socialtjänst. Regeringen bör utreda formerna för nuvarande stöd till kvinno- och mansjourer samt presentera förslag till eventuella kompletterande stödformer. 6.3.3 Rätt till biträde i vissa mål har utrett möjligheterna för kvinnor som utsatts för sexualbrott att få eget juridiskt biträde i domstolsprocessen. Vi har tidigare föreslagit detta vilket avvisats av majoritet. Vi återkommer med detta krav. Dessutom vill vi anföra följande: I många fall kan det dock vara en bedömningsfråga om mannen också skall åtalas för sexualbrott. Kvinnans behov av stöd är enligt vår mening lika stort vid alla former av sexuella övergrepp. Även i de fall brottsrubriceringen formellt är misshandel, men i realiteten sexuella övergrepp ingår, bör kvinnan tillerkännas rätt till biträde. Detta bör ges regeringen till känna. Mångå brottsoffer upplever förundersökning och domstolsprocess ytterst besvärande. De behöver hjälp och stöd. På många platser i landet har ett system med brottsofferjourer växt fram. De organiseras av ideellt arbetande medborgare som har intresse av att hjälpa och stödja människor som utsatts för brott. En förutsättning för ett effektivt arbete i jouren är att samarbetet med polisen fungerar väl. Här har ett antal polismyndigheter och jourer upplevt svårigheter på grund av sekretesslagens krav. Självklart kan de krav på sekretess som råder inom polisen inte sättas åt sidan. måste det vara av värde för den som så vill att kunna ta emot och få stöd av brottsofferjour. Polisen bör åläggas att informera brottsoffren om jourens verksamhet och också att i övrigt stödja brottsofferjourens arbete. bör därför besluta att ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om stöd till brottsofferjourer. 7.1 Ersättning till brottsoffer Många brottsoffer har stora svårigheter att få ersättning för de skador som brottet åsamkar dem. I motion 1985/86:Ju614 angående kriminalvård och brottsbekämpning yrkade en översyn av brottsskadelagen (1978:413) i syfte att vidga möjligheterna till ersättning för brottsoffer. Justitieministern har därefter tagit initiativ till en översyn i enlighet med våra krav. Frågan har dock ännu inte presenterats för . Vi upprepar därför vårt krav. bör besluta att hos regeringen begära en översyn av brottsskadelagen med förslag till under innevarande . 7.2 Stärk människors möjligheter att ingripa för att hindra brott Samhället ställer krav på medborgarna att de skall delta i det brottsförebyggande arbetet. är gällande lagstiftning inom området så otydlig och därmed okänd att många människor tvekar att ingripa. Det är förenat med stora svårigheter att formulera en lagtext som klart anger hur och i vilka situationer som enskilda kan ingripa. Ofta kan ingrepp förenas med risker att utsättas för våld. Nödvärnsrätten är därför också viktig i detta sammanhang. Syftet med kampanjarbetet mot våld bör vara att genom attitydpåverkan förändra inställningen till våld i samhället. Här bör också ingå att informera människor om gällande rätt. Hit hör självklart reglerna om allmänhetens befogenheter att ingripa för att hindra brott liksom regler om nödvärn. Inom ramen för detta arbete bör ett intensivt informationsarbete i dessa frågor bedrivas. Detta bör ges regeringen till känna. Självklart skall de som ingriper för att hindra brott inte förorsakas utgifter för detta. Ersättningsreglerna för de skador som ingriparen kan åsamkas skall vara så avpassade att de täcker utgifterna i full omfattning. Detta kan med fördel ske genom att brottsskadelagens tillämpningsområde vidgas att omfatta ersättning också till dem som ingriper för att hindra brott. Ändringar i lagstiftningen för att bekämpa våld majoritet föreslår i sitt betänkande att påföljden för brott mot person skall sänkas. Vi avvisar detta. Avgränsningen mellan brottsrubriceringen misshandel och grov misshandel har förskjutits. Kriterierna för grov misshandel har skärpts. krävs att brottsoffret fått varaktiga men av misshandeln, utsatts för livsfara eller att misshandeln som sådan innebar särskilt hänsynslöst våld. Detta är en olycklig utveckling som inte kan accepteras. Misshandel som utförs med vapen eller under vapenhot borde alltid betraktas som grov. Även i övrigt bör gränsdragningen misshandelgrov misshandel återgå till den tidigare gällande. Eftersom den förändring som skett är en följd av ändrad praxis bör uppenbarligen en förändring av gällande lag komma till stånd. Vi föreslår att regeringen lägger fram ett sådant förslag. Inbrott i människors hem är en allvarlig kränkning av den personliga integriteten. Samhället måste markera vikten av skydd för enskild egendom och rätten till skydd för det egna hemmet. Bostadsinbrott skall, som tidigare föreslagit, rubriceras som grov stöld. bör besluta i enligt med motionens förslag. I förra årets budgetproposition (1985/86:100 bil. 4) aviserade justitieministern en proposition omfattande bl. a. frivårdskommitténs förslag om införande av påföljden kontraktsvård för alkohol/narkotikamissbrukare . I årets budgetproposition aviserar justitieminstern ånyo en proposition med förslag om kontraktsvård m. m. Kontraktsvård kombinerad med företrädesvis villkorligt fängelsestraff, som tidigare krävt, är en viktig komplettering av påföljdssystemet. Med anledning av detta finner vi det motiverat att föreslå besluta uppdra åt regeringen att under /87 presentera förslag till införande av påföljden kontraktsvård. Under en följd av år har yrkat på att påföljden samhällstjänst skall införas. Det är en påföljdsform som används i många andra länder. Samhällstjänst har inte fängelsestraffets negativa effekter för den dömde. kan samhällstjänst kombineras med skadeståndsarbete. Samhällstjänst bör kunna ersätta fängelsestraff på upp till ett års fängelse och främst omfatta kategorierna återfallsbrottslingar i lindrigare brottslighet och unga brottslingar. Samhällstjänst kan också vara ett alternativ till skyddstillsyn. Frågan om införande av samhällstjänst prövades av frivårdskommittén, vars majoritet avvisade förslaget. har i ett remissvar på fängelsestraffkommitténs betänkande förordat påföljdsformen. bör begära förslag om införande av påföljden samhällstjänst i enlighet med minoritetens i frivårdskommittén förslag. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att beslutar att 460 polisaspiranter skall antas för vardera budgetåren 1987/88, 1988/89 samt 1989/90, 2. att beslutar till anslaget Bl. , förvaltningskostnader anvisa ett i förhållande till regeringen med 10,5 milj. kr. förhöjt anslag om , 3. att beslutar till anslaget Bl. Löner och utrustning till aspiranter m. m. anvisa ett i förhållande till regeringen med . förhöjt anslag om , 4. att beslutar med ändring av regeringens förslag att inrätta 100 nya polistjänster i storstadsområden och större tätorter, 5. att beslutar till anslaget B 4. Lokala polisorganisationen, lönekostnader till polispersonal, anvisa ett i förhållande till regeringen med 6 milj. kr. förhöjt anslag om , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om avslag på RPS förslag till omfördelning av polistjänster, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en uppvärdering av kvarterspolisarbete i polisorganisationen, [att av regeringen begär förslag till ersättningsregler för polisbevakning av kärnkraftverk,1] [att beslutar att inrättandet av en tjänst som polisintendent i vartdera polisdistrikten , , och helt och fullt finansieras av kraftbolagen i fråga,1] 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs angående särskilda resurser för bekämpande av våldsbrott mot enskild person, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om omhändertagande av unga lagöverträdare, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om påföljd för våldsbrott, 11. att beslutar att de före gällande reglerna för villkorlig frigivning skall återinföras, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om en översyn av sekretesslagen,2] 12. att beslutar att införa påföljden besöksförbud i enlighet med motionens förslag, 13. att att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stödet till jourer m. m., 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om möjligheten för misshandlade kvinnor att erhålla eget juridiskt biträde i vissa fall, 15. att beslutar att hos regeringen begära en översyn av brottsskadelagen (1978:413) att föreläggas för ställningstagande under innevarande , 16. att av regeringen begär förslag till ändring av stadganden om misshandel så som motionen förordar, 17. att beslutar att bostadsinbrott skall betraktas som grov stöld, 18. att av regeringen begär förslag till lagstiftning om införande av påföljden kontraktsvård i kombination med villkorligt fängelse i enlighet med vad i motionen anförs, 19. att av regeringen begär förslag till införande av påföljden samhällstjänst så som i motionen förordas. () (c) . Åsling (c) () . () () () () P.-O. () () () () 1 1986/87:N514.