mot · G902ub702 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub702 m. fl. Ökad forskning kring arbetsmarknadspolitiken Den forskning som bedrivs på arbetsmarknadspolitikens område bygger med få undantag på samma ideologiska grundprinciper och har samma politiska målsättningar som präglar hela den ekonomiska politiken. Man forskar kring alternativa eller kompletterande insatser för att minska eller förebygga strukturella obalanser och underlätta industrins rekrytering och individens omställning till nya arbetsuppgifter. Man understryker nödvändigheten av ökade kunskaper för att bedöma behovet och effekterna av olika åtgärder som påverkar utbudet av arbetskraft och underlättar anpassningen. Likaså understryks behovet av fortsatt forskning om de olika faktorer som påverkar arbetskraftsutbudets sammansättning och arbetskraftens rörlighet. Man statsar på en fördjupad forskning kring frågor om samordning mellan å ena sidan generella ekonomisk-politiska insatser och å den andra sidan arbetsmarknadspolitiska åtgärder inom industri-, regional-, socialoch utbildningspolitik. För att maximalt främja det allt övergripande målet den svenska industrins tillväxt. En tillväxt som uteslutande dikteras av näringslivets marknadsekonomiska villkor och intresse. Denna forskningsinriktning underlåter att ifrågasätta den nuvarande ekonomiska maktstrukturen och dess negativa effekter på samhällsutvecklingen utan strävar till att stimulera och befästa densamma. Man bortser från den industriella strukturomvandlingen och dess negativa utvecklingstendenser som i vissa avseenden står i direkt motsättning till vitala samhällsintressen, och i väsentliga delar begränsar det politiska handlingsutrymmet. som man allmänt bekräftar att arbetslösheten numera är strukturellt betingad och nära nog opåverkad av konjunkturella svängningar, så ökar man forskningsinsatserna för att underlätta individens anpassning till nya strukturella krav med avseende på yrkesutbildning, arbetstider och rörlighet. Forskningen blir på så sätt ett instrument som underlättar en process som i sig är arbetslöshetsskapande. Enligt vårt partis uppfattning bör de framtida forskningsinsatserna få en helt annan inriktning och omfattning, om de positivt skall kunna påverka uppfyllelsen av arbetsmarknadspolitikens målsättningar, nämligen ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet. Den nuvarande forskningsinriktningen bygger på ett avancerat klassamarbete där arbetare, arbetsköpare och statsmakt förutsätts ha identiskt lika intressen. Följdriktigt bedrivs inte någon partsforskning för arbetslivets organisationer. Den fackliga forskningen lyser med sin frånvaro. Under praktiskt taget har forskare, betalda av arbetsköparna, sysslat med problemet hur man tar ut mesta möjliga arbete ur lönarbetarna. Arbetsköparna har mycket medvetet tagit vetenskapen i sin tjänst vid utsugningen av arbetskraften. Det har inte bara gällt tekniska discipliner utan också beteendevetare. Inom arbetarrörelsen och dess fackliga organisationer finns ingen forskningstradition. Detta har inneburit att fackföreningarna har kommit i underläge. Arbetsköparna lägger fram sina partsinlagor i form av mer eller mindre vetenskapliga rapporter. Det är självfallet också på det sättet att de problem som blir föremål för forskning är sådan som arbetsköparna anser vara väsentliga att få belysta. Som ett led i den fackliga kampen för arbete, drägliga arbetsvillkor, en bättre arbetsmiljö och ett människovärdigt liv måste arbetsköparnas forskningsmonopol brytas. Mot den av kapitalet styrda forskningen måste ställas en forskning i arbetarklassens och folkets tjänst, där de arbetande och deras fackliga organisationer anger problemen och forskningsinriktningen. En sådan forskning kan exempelvis innebära en fördjupad kunskap om lönenivå och lönesystem och dessas inverkan på livsbetingelser och livslängd för arbetarna. Det kan innebära ökade kunskaper om klassamarbetets effekter på fackföreningsrörelsens möjligheter att hävda sina medlemmars intressen och möjligheten till förbättringar av arbetsmiljön i tider av stor arbetslöshet och ekonomisk stagnation. Forskning om den nödvändiga framtida arbetstiden i relation till industriproduktionens och den offentliga verksamhetens utveckling. Forskning och ökade kunskaper om klassamarbetsideologins långsiktiga effekter på arbetarklassens klassmedvetenhet. Vpk anser att statsmakterna villkorslöst skall Finansiera en sådan forskning och vidta åtgärder som gör det möjligt att inrätta fackliga forskningsoch kontrollinstitut med forskare på olika områden. I samband med detta måste i lag slås fast att arbetsköparna inte skall ha rätt att från arbetsplatserna utestänga fackliga förtroendemän, experter eller forskare anlitade av fackförening. Ökade forskningsinsatser behövs för att undersöka den tilltagande maktkoncentrationens och monopoliseringens effekter dels vad gäller sysselsättningssituationen i landet, dels vad gäller de strukturella förändringar som påtvingas den industri som är inriktad på den inhemska marknaden. Den ökade multinationaliseringen av den svenska industrin påverkar direkt olika politiska beslut som t. ex. olika sysselsättningsskapande åtgärder, regionalpolitiska satsningar och olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Företagens ökade möjligheter att flytta produktionen mellan olika länder påverkar och begränsar dessutom fackets verksamhet och framtida roll. Därför är det helt nödvändigt med ökad forskning som belyser multinationaliseringens effekter på den demokratiska beslutsprocessen, sysselsättningen, den framtida industriella strukturen och fackets roll och framtida utvecklingsmöjligheter. Invandrarnas situation på den svenska arbetsmarknaden är speciellt oroväckande med tanke på de olika faktorer som präglar deras mycket svåra läge. Sådana faktorer är den ensidiga koncentrationen kring vissa yrken och branscher, den bristfälliga yrkesutbildningen, den mycket varierande och för vissa grupper mycket låga allmänna utbildnings- och kulturnivån, språksvårigheter, bostads- och social segregation, invandrarfientlighet och diskriminering på arbetsmarknaden. Kärnkraftsdebatten har aktualiserat vissa mycket intressanta och livsavgörande frågeställningar som berör den framtida samhälleliga utvecklingen. blev det för en bred allmänhet helt uppenbart att naturen sätter bestämda gränser för våra fysiska aktiviteter, både i form av begränsade råvaruresurser och energi, men också i form av en tilltagande och livshotande miljöförstöring. Några av kapitalismens och den ohämmade produktionens förutsättningar, nämligen den obegränsade tillgången på energi och råvaror, existerar inte. Vi har haft en enorm ekonomisk expansion under falska premisser. De nyvunna erfarenheterna tvingar fram insikter om det nödvändiga i en ökad planering av produktionen och en rationellare användning av de tillgängliga resurserna. Det gäller frågan om hur de tillgängliga och begränsade resurserna skall användas, vad som måste prioriteras i produktionen och varför, vad slags behov produktionen måste tillfredsställa i första hand. Vilken sorts överväganden i behovsprövningen måste göras som sammanfaller med arbetarrörelsens ideologiska grundvärderingar. Vilken syn på livskvalitet måste vägleda arbetarrörelsen i ansträngningarna för utformningen av den framtida gemensamma produktionen. Det dialektiska samband som finns mellan produktionens utformning och utveckling å ena sidan och de dominerande värderingarna eller samhällets ideologiska överbyggnad å den andra behöver klarläggas. Vpk anser att det är helt avgörande med fördjupade kunskaper och ökad forskning på dessa för arbetarröreslen och det arbetande folket livsviktiga framtidsfrågor. Med hänvisning till det anförda föreslås 1.att uttalar sig för ökad forskning om lönenivå och lönesystem och deras inverkan på livsbetingelser och livslängd för arbetarna, 2. att uttalar sig för ökad forskning om klassamarbetets effekter på fackföreningsrörelsens möjligheter att hävda sina medlemmars intressen, 3. att rikdagen uttalar sig för ökad forskning kring möjligheterna till förbättringar av arbetsmiljön i tider av stor arbetslöshet och ekonomisk stagnation, 4. att uttalar sig för ökad forskning om den nödvändiga framtida arbetstiden i relation till industriproduktionens och den offentliga sektorns utveckling, 5. att uttalar sig för ökad forskning om klassamarbetsideologins långsiktiga effekter på arbetarklassens klassmedvetenhet. 6. att uttalar sig för ökad forskning om maktkoncentrationens och monopoliseringens effekter vad gäller sysselsättningssituationen, den industriella strukturen och den inhemska marknaden, 7. att uttalar sig för ökad forskning om multinationaliseringens hämmande effekter på den politiska beslutsprocessen i och effekter på fackets roll, verksamhet och framtida utveckling, 8. att uttalar sig för ökad forskning om invandrarnas situation på arbetsmarknaden i enlighet med vad som anförs i motionen, 9. att uttalar sig för ökad forskning för att kartlägga det dialektiska sambandet mellan produktionens utformning och utveckling å ena sidan och de dominerande värderingar eller samhällets ideologiska överbyggnad å den andra, i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) Rättelse: S. 7, rad 11 Rättat till: dialektiska sambandet dominerande värderingar