mot · G902n454 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N454 m. fl. (fp) Statens vattenfallsverks anslag Svensk energipolitik har genomgått omfattande förändringar främst till följd av de oljekriser som drabbade västvärldens energiförsörjning. Grunderna för den energipolitik som fastlades 1980 och som förts vidare på förslag av olika regeringar ligger fast. Stor betydelse för energipolitikens fortsatta utformning har den energitekniska utvecklingen, de långsiktiga förändringarna i prisrelationerna mellan olika energiråvaror och de växande kunskaperna om hur skilda slag av energi inverkar på vår hälsa och vår miljö. Därför är det också väsentligt att vi fortsätter ansträngningarna att öka våra kunskaper om metoder för utvinning, överföring, omvandling, användning och hushållning med energi. Detta gäller också kunskapen om den miljöpåverkan och de restprodukter som i varierande grad följer med allt bruk av energi. Miljöpåverkan och risker skall öppet redovisas och jämföras. Investeringar inom energiområdet är ofta mycket resurskrävande och därför också tänkta att utnyttjas . Valet och avvägningen mellan olika energisystem bör därför göras så nära tidpunkten för genomförandet som det är möjligt och grundas på då aktuell kunskap. Energipolitiken skall vara långsiktig men får inte bli en stelbent vaktslagning kring ståndpunkter som förlorat i styrka genom den utveckling som ägt rum och de forskningsrön och andra kunskaper som senare framkommit. I avsnittet om energipolitiken budgetproposition anges att vattenkraften är utbyggd så att den under medelvattenår kan producera närmare . Utbyggnadsmålet enligt riksdagsbeslut är . Enligt vår uppfattning är det önskvärt att detta mål nås endast om det kan ske utan sådana ingrepp som står i strid med väsentliga miljöintressen. Det är värdefullt att det i propositionen anges att det efter förra årets riksdagsbeslut saknas anledning att genomföra studier av de fyra outbyggda huvudälvarna. Detta kunde tyda på, att den socialdemokratiska regeringen nu för gott skulle ha övergett planerna på en utbyggnad av en eller flera av de fyra ännu orörda svenska älvarna. Energiminister har dock uttalat: Men jag ser hellre utbyggnad av en stor älv än att vi behöver starta ett kolkondenskraftverk. Detta uttalande understryker betydelsen av en fortsatt liberal vakthållning kring de fyra älvarna. I propositionen föreslås en studie "beträffande övriga enligt den fysiska riksplanen skyddade älvsträckor och outbyggda älvar. En sådan studie sägs kunna bidra till att ytterligare klarhet skapas om vattenkraftens roll i energipolitiken. Vår bedömning är att vattenkraften i är i det närmaste färdigutbyggd och att det ur miljösynpunkt är väsentligt att våra vattendrag bevaras. Vi yrkar därför avslag på förslaget om en sådan studie. Beträffande de i budgetpropositionen föreslagna anslagen inom energiområdet finnér vi att anslaget till bör kunna reduceras något. Vi yrkar således att detta anslag minskas med 80 milj. kr., dvs. från 2 910 till 2 830 milj. kr. Enligt principbeslut skulle de viktigaste kommersiella bränslena beskattas så att naturgasskatten per energienhet räknat blev av oljeskatten och kolskatten av oljeskatten. 1984 fastställdes naturgasskattens nivå i enlighet härmed. Motiven för energiskatternas differentiering var att beskattningen skulle främja energiinvesteringar för oljeersättning samt ta hänsyn till energislagens miljöegenskaper. Nya fakta om energislagen har senare tillkommit och framstår de gällande skatterelationerna mellan importbränslena som mindre rättvisande särskilt från miljösynpunkt. Detta gäller speciellt naturgasen som genom den färdigställda studien , Hälsa, Miljö konstateras vara det i särklass renaste bränslet. Också naturgasens förutsättningar som oljeersättning har visat sig vara gynnsammare än vad som tidigare förutsattes. Så t. ex. har tillgångarna på naturgas visat sig vara större än oljetillgångarna. Den s. k. statiska uthålligheten uppskattas vara för naturgas jämfört med för olja. Till detta kommer att de stora tillgångarna på naturgas i och ger förutsättningar för ett utvidgat nordiskt samarbete. Av de skäl vi här redovisat finnér vi att regeringen bör se över principerna för energibeskattningen och återkomma till med förslag som tar hänsyn till nu kända fakta om energiformerna och deras miljöegenskaper. Med stöd av det ovan anförda hemställer vi [1. att som sin mening ger regeringen till känna att ytterligare studier inte bör göras rörande utbyggnad av de skyddade älvsträckor och outbyggda älvar som finns upptagna i den fysiska riksplanen,1] 2. att beslutar att anslaget till skall upptas till 2 830 milj. [3. att hos regeringen begär en översyn av principerna för energibeskattningen och därefter förelägger förslag i detta ärende.2] () () 1985/86 N454 1 1985/86:Bo5l9. 2 1985/86:Sk571.