mot · GA02Bo111 · 1986-11-19 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bolll m. fl. (fp) Bostadspolitiken (prop. 1986/87:48) Proposition 1986/87:48 om bostadspolitiken innehåller, enligt vad som i propositionen sägs av statsrådet , förslag om bostadspolitikens inriktning inför resten av . Propositionen innehåller bl. a. en rad förslag om nya stöd och höjda stöd. I propositionen föreslås således en ökad inriktning på selektivt bostadsstöd genom höjda bostadsbidrag, hyresrabatter, kvarboendegaranti, stöd för barnfamiljer för förvärv av småhus m. m. Innan vi övergår till att redovisa vår syn på innehållet i propositionen vill vi peka på en mycket allvarlig brist i denna. Enligt riksdagsordningen, 3 kap., 2 §, skall proposition, som innebär förslag om nytt eller väsentligt höjt anslag eller riktlinjer för viss statsverksamhet, innehålla uppskattning av framtida kostnader. Det är därför förvånande att anslagsfrågorna inte behandlas i propositionen förutom en hänvisning till att dessa kommer att redovisas i den kommande budgetpropositionen. Detta är givetvis oacceptabelt. Vi kan inte tolka det på annat sätt än som ett uttryck för en bristande respekt för och för de regler som styr verksamhet. Vi föreslår därför att propositionen remitteras till för en granskning av huruvida propositionen är utformad i enlighet med de krav som ställs i riksdagsordningen. Vi anser också att propositionen inte kan behandlas av bostadsutskottet och kammaren förrän budgetpropositionen lagts fram och givits möjlighet att motionera med anledning av denna. I vår behandling har vi således tvingats att utgå från en proposition där effekterna på statsbudgeten inte har redovisats. Vi återkommer med ytterligare förslag när de ekonomiska konsekvenserna av propositionen har redovisats. är kritiskt även till de förslag som redovisas i propositionen. Vi anser att den analys av förhållandena som redovisas är mycket ofullständig. Vi avvisar till övervägande del de förslag som propositionen innehåller. Bostadsfinansiering och -subventioner tas inte upp till en seriös granskning i propositionen. 1 propositionen konstateras endast att det nu inte är aktuellt att vidta några förändringar därför att den lägre inflationstakten och det sjunkande ränteläget har skapat nya förutsättningar för bostadspolitiken. De direkta och indirekta bostadssubventionerna uppskattas till ca . I budgetpropositionen beräknades räntebidragen /87 uppgå till . Bostadsstödet utgår därutöver dels som bostadsbidrag till olika kategorier, dels indirekt som skatteeffekt på grund av underskottsavdrag. anser att det är angeläget att kraftigt reducera bostadssubventionerna. Vi har senast i motion 1985/86:Bo227 redovisat tre skäl för detta: Lägre bostadssubventioner är nödvändiga för att minska budgetunderskottet. Generella bostadssubventioner är ineffektiva ur fördelningssynvinkel. Staten bör inte styra konsumtionen genom stöd till en viss typ av konsumtion. Vi anser att dessa tre skäl är giltiga. Till detta kan läggas att mycket talar för att en hög subventionsnivå driver upp byggkostnaderna. Vi anser i stället att stödet bör utgå som ett generellt stöd till barnfamiljerna. Trots de förbättringar som genomförts är detta fortfarande otillräckligt. Bostadssubventionerna bör minskas utan att bostadskostnaderna ökar kraftigt på kort sikt. På lång sikt är det dock nödvändigt och önskvärt att de boende i högre grad bär kostnaderna för boendet. De åtgärder som vidtagits , såsom avdragsbegränsningen och extra upptrappningar av den garanterade räntan, har visserligen medfört att bostadssubventionerna i reala termer har minskat något . Den redovisade subventionsgraden torde därefter ha ökat främst genom att tidigare dolda subventioner nu redovisas öppet genom nya regler för fastställande av den statliga bostadslåneräntan och öka ytterligare genom att de prioriterade bostadsobligationerna avskaffas. Den sjunkande räntan och det minskade bostadsbyggandet har dock verkat i motsatt riktning. 1 bostadskommitténs betänkande redovisas flera beräkningar över utvecklingen av bostadssubventionerna. 1 ett alternativ har kommittén räknat inflation och med en successivt sjunkande ränta. Trots detta kommer räntebidragen 1995 endast att vara lägre än vad de var 1985. Man kan också ifrågasätta realismen i detta alternativ. Den låga inflationstakten som vi har är till stor del betingad av engångshändelser. Den s. k. bakomliggande inflationen är väsentligt högre. Osäkerheten i bedömningarna av de framtida bostadssubventionerna är också stor. räknar inte med att den s. k. avdragseffekten skall öka eftersom villapriserna ligger stilla. kan vi konstatera att i stora delar av småhusbeståndet ökar priserna kraftigt. Ett bostadsfinansieringssystem kan inte enbart anpassas till den situation som råder systemet antas. Det måste vara tåligt för förändringar. Det är vidare så att den lämpligaste tidpunkten för att minska bostadssubventionerna är då inflationen och räntan är låga. Oavsett nivån på bostadssubventionerna är det nuvarande räntebidragssystemet behäftat med flera brister. Det finns ingen bestämd subventionsnivå utan denna varierar med marknadsräntan. Detta medför att den största stimulansen till byggande uppnås då inflationen och räntan är höga. Räntebidraget är vidare knutet till lånen, vilket innebär att den som satsar eget kapital inte erhåller något räntebidrag. Detta har givetvis medfört att lånemöjligheterna utnyttjas maximalt och att några extra amorteringar inte sker av lån som är subventionerade. 1 avvaktan på genomgripande förändringar bör detta förändras så att räntebidraget utgår oavsett upplånat belopp. Det är givetvis ett viktigt bostadssocialt mål att alla skall ha tillgång till en bra bostad. Utan tvekan har bostadsstandarden också förbättrats kraftigt under . En social bostadspolitik får dock inte förväxlas med en bostadspolitik som innehåller betydande subventionselement. Forskningsresultat tyder snarare tvärtom på att största delen av subventionerna tillfaller de redan välbärgade. Det finns således inga starka sociala motiv för att ha en hög subventionsnivå. En väsentlig reducering av bostadssubventionerna förutsätter ett system där kostnaderna kan fördelas över tiden. Annars kommer kostnaderna på kort sikt att öka drastiskt, och de traditionella målen om neutralitet mellan upplåtelseformer och paritet mellan årgångar kan inte uppnås. Det är därför inte möjligt att endast skära ner räntebidragen. Ett intressant förslag till lösning har presenterats av en arbetsgrupp inom /SR. Gruppen föreslår bl. a. en övergång till realbeskattning och lägre bostadssubventioner. Vi anser att dessa tankegångar bör utredas vidare. I den skatteomläggning som har aviserats av finansministern bör effekterna på bostadssubventionerna beaktas och ett centralt mål vara att uppnå en kraftig reducering av bostadssubventionerna. På kort sikt är det önskvärt att möjliggöra lån på marknaden, där kostnaderna kan omfördelas över tiden. Om sådana lån kan erbjudas kan det i många fall underlätta köp av äldre småhus som har inga eller låga statliga lån. Det är önskvärt att reglerna ändras så att det blir möjligt för bostadsfinansieringsinstituten att erbjuda sådana lån. Erfarenheterna från en sådan långivning kan också vara värdefulla inför en kommande omläggning av det statliga bostadsfinansieringssystemet. Förekomsten av sådana lån medför också att det i vissa situationer kan finnas alternativ till statlig belåning som ter sig något så när realistiska. Vi menar sammanfattningsvis att regeringen inte har löst det kanske största bostadspolitiska problemet. Vi sitter fortfarande fast i ett system med mycket kostnadskrävande bostadssubventioner. De föga genomgripande förslag som läggs fram av regeringen står i bjärt kontrast till de storstilade löften som gavs under valet och i samband med tillsättandet av bostadskommittén om en förändrad bostadspolitik. I propositionen antyder bostadsministern att det på något är nödvändigt med en förnyad analys av hur den ekonomiska utvecklingen påverkar främst rättvisan mellan olika upplåtelseformer och ägarkategorier. En sådan analys bör utgå från att bostadssubventionerna kraftigt reduceras. I propositionen föreslås en förstärkning av det selektiva bostadsstödet i form av höjda bostadsbidrag till barnfamiljer. anser att bostadsbidragen skall avskaffas. Inkomstrelaterade bidrag har flera nackdelar. De skapar stora marginaleffekter vid inkomstökningar. Vissa barnfamiljer påverkas dessutom extra hårt genom att de drabbas av marginaleffekter både av bostadsbidrag och inkomstprövade barnomsorgsavgifter. Inkomstprövade bidrag skapar också incitament för fusk vilket leder till kontrollbehov som kan vara integritetsstörande. anser därför att stödet till barnfamiljerna bör utgå som generella bidrag, dvs. Vi anser bl. a. att barnbidraget bör höjas väsentligt, flerbarnsstödet förbättras och ett särskilt tillägg för förskolebarn (vårdnadsbidrag) införas. Det är inte möjligt att direkt avskaffa bostadsbidragen. Vi anser därför att bostadsbidragen bör frysas på den nuvarande nivån så att vi successivt växer ur systemet genom att allt färre får bidrag och med allt lägre belopp. Även med vårt förslag kommer bostadsbidragen således att finnas kvar . Vi avvisar därför inte alla förslag till förändringar av bostadsbidragen. Vi anser att det är rimligt att styra bostadsbidragen, så länge de finns kvar, till de familjer som behöver dem mest. Vi tillstyrker därför den höjning av nedre hyresgränsen till . som regeringen föreslår. Vi anser, i likhet med regeringen, att prövningen av bostadsbidragen även i fortsättningen skall ske mot den sammanräknade inkomsten enligt taxeringen året före bidragsåret. Regeringen föreslår också en enhetlig inkomstgräns på . och en avtrappning i alla inkomstlägen. Dessa förslag innebär en viss förenkling av reglerna och en liten sänkning av marginaleffekterna för flertalet bidragshushåll. Det är angeläget att försöka förenkla reglerna och vi tillstyrker dessa förslag. Vi accepterar även de övriga förslagen om beräkning av bidragsgrundande inkomst, inkl. att studiemedel inte skall beaktas. Vi anser också att det är en önskvärd förändring att ett fastställt bostadsbidrag normalt inte skall omprövas . Regeringen föreslår också att det icke-bostadsanknutna stödet skall avvecklas fr. o. m. det fjärde barnet, och i stället aviseras ett ökat flerbarnstillägg. 1 propositionen sägs att denna omvandling har väsentlig betydelse för att minska marginaleffekterna. Det finns skäl för att föra detta resonemang, när det gäller bostadsbidragen i deras helhet, även om en sådan radikal förändring tar att genomföra. Vi kan dock inte acceptera förslagen om höjda övre hyresgränser. Dessa medför att kostnaderna för bostadsbidragen ökar. Vi anser också att förslaget om ytterligare ett intervall där av kostnaderna ersätts inte bör genomföras. Det komplicerar systemet och utgör ett steg i fel riktning. Det är däremot rimligt att bostadsbidraget differentieras efter antalet barn. Den övre hyresgränsen bör således fastställas till sådana nivåer att de totala kostnaderna för bostadsbidragen till barnfamiljer uppgår till samma belopp som skulle ha utgått om de nu gällande reglerna hade fortsatt att gälla även i fortsättningen. Underlaget medger tyvärr inte att vi preciserar vilka övre hyresgränser detta skulle medföra varför vi hemställer att regeringen återkommer med förslag som tillgodoser detta krav. Regeringen vill också införa ytterligare en stödform för barnfamiljer. Barnfamiljer med minst två barn som erhåller bostadsbidrag föreslås få statliga lån motsvarande av låneunderlag vid köp av småhus. Ett något reducerat räntebidrag föreslås utgå. Den avreglering av kreditmarknaden som ägt rum har gjort det betydligt lättare och billigare att låna för köp av småhus. Många villaägare som varit hänvisade till dyra lån har kunnat erhålla bättre och långfristiga lån från bostadsfinansieringsinstituten. Detta har givetvis också gjort det lättare för barnfamiljerna att köpa äldre villor. Vi anser att barnfamiljerna skall stödjas genom generella bidrag. Vi avvisar därför denna nya stödform. Det är positivt att regeringen nu har kommit till insikt om att de gällande reglerna och stödformerna kan ha medverkat till att ombyggnadsverksamheten inte har genomförts tillräckligt varsamt. De åtgärder som regeringen föreslår är dock inte tillräckligt långtgående. Regeringen vill ha bemyndigande för att begränsa bostadslånen och räntestödet vid ombyggnad resp. förbättring av bostäder. I pressen har vi kunnat läsa att regeringen avser att fastställa ramen för ombyggnadsverksamhet för Stockholms-, till av volym. Vi avvisar denna metod att begränsa ROT-verksamheten. En begränsning av ROT-verksamheten bör ske genom att villkoren för verksamheten förändras och inte genom ramar som skapar en kösituation, där det inte är givet att det är de mest angelägna projekten som ligger först i kön. Rambegränsningar riskerar också att skapa störningar på bostadsmarknaden genom att det uppstår tvära kast på grund av rambegränsningar. I avvaktan på en genomgripande förändring av bostadsfinansieringen bör villkoren för ombyggnadslån förändras. Det räntebidrag som utgår för ombyggnadslån bör således vara lägre än det som utgår vid nyproduktion. Vi hemställer att regeringen återkommer med förslag om sänkt räntebidrag för ombyggnadslån så att målet om varsam ombyggnad kan förverkligas. Ett annat sätt att undvika ovarsam ombyggnad är att öka hyresgästinflytandet. Vi är delvis positiva till förslaget att ombyggnadslån normalt endast skall beviljas om hyresgästerna tillstyrkt ombyggnaden. Vi anser dock, i likhet med vad vi tidigare krävt, att detta intyg skall utfärdas av de hyresgäster som berörs av ombyggnaden. Härigenom uppnår man en bättre garanti för att just de berörda hyresgästerna accepterar ombyggnaden. När det gäller ombyggnad inne i lägenheter bör det krävas att den enskilda lägenhetsinnehavaren har tillstyrkt ombyggnaden. Underhåll såsom byte av avloppsstammar m. m. måste givetvis kunna utföras, men det finns inget skäl att byta ut t. ex. köksutrustning endast därför att den inte är helt modern om hyresgästen vill behålla den. Vi avvisar förslaget om kvarboendegaranti. Det finns en risk att denna motverkar målet om varsam ombyggnad eftersom bidrag utgår för att täcka en del av den höjda bostadskostnaden. Det innebär också ytterligare ett tillskott till den redan nu vildvuxna subventionsfloran. Strävan att minska subventionerna medför också att vi motsätter oss undantag från 30-årsregeln för ombyggnad av miljonprogrammets bostäder. Vi avvisar också förslaget om tilläggslån för dessa bostäder. Det är däremot positivt att regeringen skärper kraven på hissinstallation. Det är nödvändigt, inte minst för att förverkliga kravet på rätt till eget rum i långvården, att fler äldre kan bo kvar i sina bostäder. En viktig förutsättning för detta är att bostäderna är tillgängliga. Vi tillstyrker också förslagen om kortare amorteringstid för ombyggnadslån utan hissinstallation och hissbidrag. Det förefaller också rimligt att man vid ombyggnad av småhus även skall kunna få ombyggnadslån med räntebidrag för energisparåtgärder. Vi emotser dock närmare information i budgetpropositionen om den beräknade kostnaden för detta. menade redan i den ovan nämnda motionen att riktade energibidrag inte behövs. Det är positivt att regeringen nu föreslår att några sådana inte skall ges de kommande budgetåren. I propositionen behandlas vidare de regler som gäller för erhållande av ombyggnadslån vid ombyggnad av institutioner. Enligt de regler som fastställt utgår ombyggnadslån endast om ombyggnaden leder till fullvärdiga bostäder. I samband med behandlingen av denna fråga i hävdade att denna regel bör tillämpas med flexibilitet. Vi vidhåller denna uppfattning. Vi menade bl. a. att ombyggnad av ålderdomshem bör ske med varsamhet av hänsyn till de boende. Vi pekade också på att en snabb och omfattande ombyggnad i vissa fall kan leda till att många platser försvinner och därmed att trycket ökar på långvården. Det bör således finnas möjligheter att utifrån lokala förhållanden påverka ombyggnadens utformning. Vi utvecklade detta ytterligare senast i motion 1985/86:Bo213. uttalade också, bl. a. med hänvisning till motion, att reglerna för erhållande av ombyggnadslån skall tolkas flexibelt och att regeringen skall återkomma till med en redovisning av utfallet av de nya reglerna. Regeringen meddelar nu att den har för avsikt att återkomma till detta i samband med den redovisning som planeras av kommunernas planer för att förbättra bostadsförhållandena för gamla, handikappade och sjuka. Vi vill understryka att det är angeläget att en redovisning av utfallet av de nya reglerna för ombyggnadslån görs. Dessa regler har varit i kraft så länge att en utvärdering är meningsfull. Regeringens förslag om hyresrabatter riskerar att driva upp byggpriserna ytterligare och leder till ökade subventioner. Vi avvisar förslaget. Förslaget om sammanslagning av och statens planverk kommenteras mycket kortfattat i propositionen. Vi anser att de skäl som framförs för en sammanslagning inte är tillräckligt tungt vägande. Även om det kan finnas behov av en utökad samverkan råder det ändå stor skillnad mellan de uppgifter som planverket och har. är en sektorsmyndighet med många praktiska frågor att lösa kring t. ex. lånehantering. har uppgifter som anknyter till bostadsområdet men också till många andra områden. Det är en fördel att planverket inte är helt integrerat med därför att detta medför att avvägning mellan olika intressen kan ske på ett bättre sätt. Vi avvisar regeringens förslag om höjd fastighetsskatt. Den motivering som lämnas i propositionen är torftig. Det är endast de privata ägarna av hyreshus som drabbas oavsett om de har statliga lån eller inte. Fastighetsskatten höjs inte för fastigheter som ägs av de allmännyttiga företagen även om relativt många saknar statliga lån. Lagrådet har inte givits möjlighet att granska förslaget. är negativt till försöksverksamhet med s. k. kooperativ hyresrätt. Några nya regler för bostadslån krävs således inte heller. Förslaget om konstnärlig utsmyckning i bostadsområden tillstyrks av Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att räntebidrag på kort sikt skall utgå oavsett upplånat belopp, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om reducerade bostadssubventioner i samband med en aviserad skatteomläggning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ändrade regler som ger bostadsinstituten möjlighet att erbjuda lån som omfördelar kostnaderna över tiden, 4. att beslutar att, med avslag på regeringens förslag om bostadsbidrag för (avsnitt 4.3.5), hos regeringen hemställa om nytt förslag som medför att bostadsbidragen totalt uppgår till samma nivå som de skulle ha gjort om de nuvarande reglerna fortsatt att gälla, 5. att beslutar att avslå regeringens förslag om behovsprövat stöd till barnfamiljer för köp av äldre egnahem (avsnitt 4.4), 6. att beslutar att avslå regeringens förslag om rambegränsningar för bostadsförbättringsverksamheten på vissa orter (avsnitt 7.2), 7. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anges om förändrade villkor för ombyggnadslån, 8. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anges om hyresgästinflytande vid ombyggnad, 9. att beslutar att avslå regeringens förslag om kvarboendegaranti (avsnitt 3.7.3), 10. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om redovisning av utfallet av de nya reglerna för ombyggnad av ålderdomshem till fullvärdiga bostäder, 11. att beslutar att avslå regeringens förslag om tilläggslån för ombyggnad av bostäder som uppfördes under miljonprogrammet (avsnitt 3.7.4) och regeringens förslag till ramanslag för detta ändamål, 12. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om regeringens förslag om 30årsregeln för ombyggnadslån, 13. att beslutar att avslå regeringens förslag om hyresrabatter (avsnitt 7.1), 14. att beslutar att avslå regeringens förslag om den bostadspolitiska administrationen (avsnitt 6), 15. att beslutar att avslå regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1985:1052) om statlig fastighetsskatt, 16. att beslutar att avslå regeringens förslag om låneandel för ekonomiska föreningar som har till huvudsakligt ändamål att upplåta bostäder med kooperativ hyresrätt (avsnitt 8.3). () - Ny vall (fp)