mot · G902So434 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: So434 och () Legitimering av de medicintekniska assistenterna gav regeringen i uppdrag att utreda frågan om hur de medicintekniska assistenternas kompetens förhåller sig till sjuksköterskornas inom det nya utbildningssystemet för sjuksköterskor. Utredningen skulle också belysa hur den nya utbildningen kan komma att påverka de berörda assistentgruppernas arbetssituation. Frågan bedömdes kräva skyndsamt klarläggande beroende på att det befarades att de äldreutbildade riskerade att hamna i ett sämre läge vad gäller anställningar än de nya sjuksköterskorna. Trots detta har den ännu inte fått någon lösning. har överlämnat en utredning i vilken det föreslås att de äldreutbildade assistenterna skall genomgå en kompletteringsutbildning på omkring för att kunna erhålla legitimation. Behovet av den långa kompletteringen förefaller mycket tveksam då i samma utredning hävdar att de medicintekniska assistenterna och de nya legitimerade sjuksköterskorna som gått motsvarande inriktning på hälso- och sjukvårdslinjen har identiskt lika yrkesfunktioner. Assistentgruppen har burit upp väsentliga delar av hälso- och sjukvården. Redan från början ersatte de sjuksköterskorna fullt ut inom t. ex. operation, röntgen och i radioterapeutisk verksamhet, samma verksamhetsområden som de nyutbildade sjuksköterskorna utbildas för. De medicintekniska assistenterna har en självständig ställning med kvalificerade arbetsuppgifter och ett särskilt ansvar för patientens säkerhet i vården på samma sätt som gäller för sjuksköterskorna. Deras avsaknad av legitimation som sjuksköterskor gör dock att de , endast efter utbildningsreformen, är sämre ställda än de nyutbildade sjuksköterskorna både vad gäller anställning och vidareutbildningsmöjligheter. En bedömning för framtiden är att deras situation kommer att försämras ytterligare eftersom kunskapen om deras utbildning kommer att avta allt eftersom tiden går. Det betyder att frågan om att legitimera yrkesgruppen måste komma till ett avgörande med det snaraste. Det kan vara värt att notera att krav på utbildningskomplettering helt avvisas från både och Svenska hälso- och sjukvårdens tjänstemannaförbund (SHSTF). tycks helt ha bortsett från att assistenterna - förutom sin formella kompetens också har lång yrkeserfarenhet och därigenom förvärvat praktiska kunskaper som måste tillmätas betydelse i sammanhanget. Den skillnad som finns i utbildningen är beroende av att utbildningssystemet ändrats. var utbildningen för assistenterna en termin längre inom högskolan än de fyra terminer av sjuksköterskeutbildningen som är förlagda inom . Det visar hur fruktlöst det är att jämföra utbildningarna på det sättet som gjort i sin utredning. I stället måste en jämförelse grunda sig på utbildningsmålet och yrkeskompetensen. De kostnader som kan bli följden av förslag måste noggrannt övervägas i relation till det faktiska utbildningsbehovet. Tillgången på medicintekniska assistenter liksom på nyutbildade sjuksköterskor är mycket knapp inom flera av de medicintekniska specialiteter det här är fråga om, exempelvis inom röntgen och radioterapin. De ekonomiska resurser som kan avsättas för utbildning bör därför satsas på att stimulera ett nytillskott och på fortbildningsinsatser. Den av beslutade mammografiscreeningen för tidig upptäckt av bröstcancer och kärlkirurgins utveckling samt kontroller av HTLV 3-virus är exempel på områden där det ställs ökade krav på fortbildning/efterutbildning. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att frågan om legitimation av medicintekniska assistenter bör prövas. () lng-Marie () 1985/86 So434