mot · G902340 · 1986-03-26 00:00:00 — Motion till 1985/86:340 m. fl. (m) Invandrarpolitiken (prop. 1985/86:98) I ett demokratiskt samhälle måste varje tendens till diskriminering av enskilda och grupper av människor motarbetas med stor beslutsamhet på alla ansvarsområden. Vårt land har i enlighet med internationella konventioner stiftat lagar om hets mot folkgrupp, olaga diskriminering etc., och svensk rättsordning omfattar möjligheter till rättsliga åtgärder vid förtal, ärekränkning m. m. I proposition 1985/86:98 föreslår regeringen en lag mot etnisk diskriminering och en ombudsman mot sådan diskriminering i arbetslivet och på andra områden av samhällslivet. Lagen innefattar inga sanktionsmöjligheter och ombudsmannen tilldelas ingen rätt till process. Han skall främst motverka att arbetssökande inte utsätts för etnisk diskriminering. Ombudsmannen förutsätts verka inom samma delar av samhällslivet som invandrarverket och med samma medel, dvs. överläggningar, och hans uppgifter sammanfaller med verkets traditionella verksamhet, informations- och opinionsarbete i syfte att främja goda relationer på arbetsplatserna mellan invandrare och svenskar, biträda med meritvärdering o. d. Genom sin informationsavdelning och sina övriga utåtriktade verksamhetsgrenar har invandrarverket goda möjligheter och goda kontaktvägar att motverka eventuella tendenser till etnisk diskriminering. Likaså ger en fortlöpande kontakt med kommunerna om det kommunala flyktingmottagandet verket möjlighet att föreslå utbildningsinsatser, ägnade att höja kompetensen i kommunerna. I sitt betänkande SOU 1984:58 redovisar () en statistisk serie som ger belägg för att etnisk diskriminering endast förekommer i undantagsfall. Man konstaterar också att efter genomgången arbetsmarknadsutbildning en lika stor andel invandrare som svenskar får arbete - det rör sig om närmare 100 000 personer , av vilka är invandrare. Invandrare som inte genomgått svenskundervisning har haft svårt att få arbete, eftersom arbetsgivarna riskerat att drabbas av höga kostnader för studieledigheten. Sedan antagit en ny lag om svenskundervisning med ett finansieringssystem där arbetsgivarna inte drabbas av stora kostnader, har grunden undanröjts också för denna diskriminering. Det kan också konstateras att i samband med det kommunala flyktingmottagandet invandrare ofta blir föremål för positiv särbehandling i syfte att underlätta deras trivsel och anpassning. Med utgångspunkt i den människosyn som moderata samlingspartiet företräder, respekt för den enskilda människan och hennes rättigheter, vill vi 1* 1985/86. betona att alla rättsvårdande myndigheter har till uppgift att värna dessa. 1985/86:340 Vi står också bakom skärpningar av de lagrum som avser diskriminerande behandling. Vi vill också påminna om att åtal t. ex. gentemot en diskriminerande hyresvärd kunnat leda till prejudicerande domar. Vi anser alltså att diskriminering på etnisk grund endast undantagsvis förekommer i vårt samhälle och att tillräckliga möjligheter redan finns att stävja den. Vi anser också att de åtgärder som vidtagits med anledning av de senaste årens invandrarutredningar - Sfi-, hemspråks- och kulturarvsutredningarna, utredningen om tolkutbildning, IPOK och diskrimineringsutredningen, och som statsrådet redovisar i propositionen - är väl ägnade att stärka invandrarnas fällning i samhällslivet. Den institution som föreslås i propositionen, ombudsman med kansli jämte en tremannanämnd, är överflödig och innebär ökad byråkrati och stor risk för dubbelfunktioner. Flyktingmottagandet ställer krav på många sektorer av samhället. De resurser som måste ställas till förfogande bör inte splittras ytterligare. Den främsta insatsen för invandrarkollektivet i stort är en förkortning av de asylsökandes väntetider - det är på detta område tillkommande resurser måste sättas in. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att avslår det till proposition 1985/86:98 fogade förslaget till Lag mot etnisk diskriminering jämte i sekretesslagen (1980:100) föreslagen konsekvensändring. () ()