mot · G902388 · 1986-03-25 00:00:00 — Motion till 1985/86:388 () Vissa varvsfrågor m. m. 1985/86:120) Det statliga engagemanget i varvs- och rederinäringen har kostat skattebetalarna uppskattningsvis . Denna summa hade avsevärt kunnat reduceras om hade följt de förslag som moderata samlingspartiet med början 1978 framfört i motioner. Vi begärde bl. a. att två av de fyra stora nybyggnadsvarven skulle avvecklas samt att övriga storvarv skulle bantas till en nivå motsvarande den marknadsbedömning som då angavs. Beslutet skulle följas upp med kontrollstationer och krav på företagsekonomiskt motiverade beslut. Detta hade gett de anställda på resp. varv klara och realistiska besked som resurserna kunnat användas till att ge ny sysselsättning. I stället kom många varvsarbetare att invaggas i en falsk trygghet som gjorde att de missat tillfällen att söka sig till andra arbetsplatser. Propositionen ger inte någon ordentlig inblick i det ekonomiska läget för företagen i Svenska Varv-koncernern. Inte heller i den akt som industridepartementet på vår begäran ställt till näringsutskottets förfogande finns material som ger tillräcklig vägledning för att kunna bedöma Svenska Varv-koncernens finansiella ställning. Det saknas material som visat hur regeringen har kommit till slutsatsen att koncernen behöver ett kapitaltillskott om just 950 milj. kr. Det är helt oefterrättligt att det i den akt som skall innehålla regeringens hela beslutsunderlag uppenbarligen inte finns något som visar på vilka grunder 950 milj. kr. skall anslås till Svenska Varv. Redan häri finns en stark orsak för att avvisa regeringens förslag på denna punkt. I propositionen har regeringen redovisat vissa marknadsbedömningar för såväl varvs- som rederinäringen. Av dessa framgår att regeringen numera gör bedömningar som vi i såväl motioner som genom frågor och interpellationer tidigare framfört. Svenska Varv bildades för att utgöra statens administrativa redskap i samband med de stora statliga varvsstöd som då beslutades. Något sådant organ behövs ej längre. Företagsgruppen blir genom de pågående nedläggningarna av och varv väsentligt mindre beroende av den . Handelsfartygsproduktionen kommer ej längre att upprätthållas. har satsningar gjorts inom andra affärsområden. I enlighet med vår principiella inställning bör staten inte normalt äga tillverkande företag. gynnas också företagen bäst av att få sådana ägare att de kan agera på samma sätt som andra företag. Enligt företagsledningen har flera dotterföretag ökat sin försäljning av teknologisk mjukvara och gjort betydande investeringar och nyorienteringar på nya marknader. Man menar också att lönsamhetsmålet är klart fastslaget för koncernens företag, samt att affärsområden utan en acceptabel och uthållig lönsamhet skall avvecklas. Mot dessa riktlinjer kan förslagen bäst utvecklas i privat regi. Därför bör regeringen sträva efter att finna former för att helt eller delvis avyttra de företag som ingår i . Detta kan ske på olika sätt, varav ett kan vara att emittera aktier på börsen. Regeringen föreslår att borgensåtagandet för skall reduceras till av utestående garantier. skall dock Svenska Varv täcka av statens eventuella förluster inom garantisystemet utöver de . Borgensförbindelserna för gamla åtaganden från och Uddevallavarven anser vi - i likhet med propositionen - att Svenska Varv helt bör befrias ifrån. De kvarvarande delarna av bör ges likvärdiga regler för kreditgarantier som gäller för privata varvsföretag. Det vill säga att dessa åtaganden skall begränsas till borgensåtagandet för av utestående garantier. Om det uppstår förutsättningar att avyttra de företag i koncernen som har kvarvarande borgensåtaganden bör regeringen överväga att som ett led i en sådan försäljning föreslå att avskriva även de resterande borgensåtagandena för nu färdigställda fartyg eller plattformar. Vid en avyttring av hela eller delar av koncernen kan även ytterligare kapitalkostnader behöva täckas genom statens försorg. Regeringen bör då återkomma till med begäran om täckning av dessa kostnader. I avvaktan på en plan för successiv avveckling av det statliga ägandet av företagen i bör avslå regeringens begäran om ett kapitaltillskott av 950 milj. kr. Räntestöd till varvindustrin resp. kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende export av företag Statsstöd till såväl exportkreditgivning som räntestöd till svenska beställare är principiellt förkastliga. Trots detta bör i rådande läge inte svenska tillverkare utsättas för väsentligt sämre konkurrensbetingelser än vad som gäller i andra länder och som biträtt inom ramen för . Vi tillstyrker förslaget om att möjlighet till kontantstöd införs och att subventionsgraden görs högre än i räntestödssystemet. Detta stimulerar utvecklingen mot en ökad andel beställningar ulan statliga garantier. Det är väsentligt att man inte låser sättet att begära kontantstödets Detta måste analyseras fram utifrån förutsättningarna vad anser räntenivå, valuta, löptid etc. vid varje kontraktstillfälle. Låsningen till uträkning enligt den mall som anges i propositionen är olycklig. Målet med denna inriktning av politiken skall vara att samtliga i branschen verkande företag skall ges likvärdiga arbetsbetingelser. Moderata samlingspartiet har i många sammanhang värnat om de mindre och medelstora varvens förmåga att kunna konkurrera. Dessa har kommit att utsättas för avsevärda störningar i samband med det statliga stödet till storvarven. Med hänsyn till varvsindustrins kraftiga nedgång och till de störningar som varven utsatts för är det välbetänkt att - såsom propositionen föreslår - även utreda den svenska varvsindustrins beredskapspolitiska betydelse. I avvaktan på denna studie kan även vi acceptera att 25 milj. kr. disponeras för stöd av dessa företag. Regeringens proposition innehåller en redogörelse för turerna inom och . Några konkreta förslag till beslut föreligger inte förutom en begäran att skall godkänna de riktlinjer som tidigare angivits. Vi vill ånyo erinra om den misslyckade rederipolitik som den socialdemokratiska regeringen bedrivit . Hade man så sent som följt moderata samlingspartiets rekommendationer om en omedelbar avveckling av Zenits flotta skulle, enligt de beräkningar som då var för handen, kostnaderna ha begränsats till ca 1 800 milj. kr. Genom fördröjningen kommer sluträkningen för denna avveckling - som ännu inte är fastställd - att uppgå till åtminstone det dubbla beloppet. Den fartygsspekulation som regeringen valde att ge sig in har fått mycket kostsamma konsekvenser för de svenska skattebetalarna. Vi kan notera att efter den omfattande moderata kritiken mot de statliga rederierna Zenit och försäljningen av båtar nu har tagit fart. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att avslår regeringens förslag till riktlinjer för stöd till svensk varvsindustri, 2. att hos regeringen begär ett förnyat förslag till avyttring av i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att avslår regeringens förslag att till kapitaltillskott till på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 under tolfte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om Svenska Varvs borgensåtaganden för lån med statliga kreditgarantier, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om det statliga fartygsinnehavet. () () () (m) ()