ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Bo210 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Bo210 m. fl. (vpk) Åtgärder mot skadlig bostadssanering Avsikten med det ROT-program antog var att varsamt förbättra icke moderna bostäder, att säkra underhållet av bostäder, att öka tillgängligheten och energisparandet samt att rädda sysselsättningen inom byggsektorn. En utvärdering av ROT-programmets effekter pågår genom och försorg. Redan nu kan dock viss\ slutsatser dras, slutsatser som leder fram till att bostadssaneringens villkor bör ändras så att de skadliga effekterna lindras. Ombyggnadsverksamheten, främst av privata flerbostadshus, har onekligen stimulerats av ROT-programmets finansieringsvillkor. Det innebär också att sysselsättningen inom byggsektorn har säkrats. Inom vissa regioner och yrkesgrupper råder t.o. m. en påtaglig arbetskraftsbrist och det kan försvåra möjligheterna att genomföra alla de kommande ROT-åtgärder som är akut nödvändiga (ledningsnät, skolor etc.). Den skada ROT-programmet åstadkommer i sin nuvarande tappning sammanhänger med att i synnerhet ägare av privata hyreshus kan göra stora vinster på att genomföra totalrenoveringar av fullt moderna hus där behov av visst underhåll föreligger. Både husen och de boende råkar illa ut. har börjat uppmärksamma de uppenbara förvanskningar av arkitektoniska och kulturhistoriska värden som åstadkoms genom den omfattande och okänsliga ombyggnadsverksamheten. Nya, men snabbt nedgångna material ersätter gamla som bara skulle behöva enklare underhåll. Men den allvarligaste skadan gäller alla de boende som kommer i kläm. Totalrenoveringarna driver fram tvångsevakueringar i stor skala. Några forskare har studerat saneringsprocessen och funnit att evakueringarna slår sönder det sociala skyddsnätet på ett sätt som är ytterst allvarligt, särskilt för de äldre. Både ohälsan och dödligheten ökar. Det har också visat sig svårt för de boende att tillvarata sina intressen och styra ombyggnaderna mot vad som är angeläget och förnuftigt, så länge de ekonomiska krafterna så hårt styr mot totalrenovering som också innebär att det lönar sig för fastighetsägarna att missköta underhållet. Det behövs ett förtydligande av villkoren för hyresnämnden att lämna tillstånd till ombyggnad mot hyresgästorganisationens veto, så att fastighetsekonomiska skäl inte godtas som särskilda skäl. Men främst behövs en översyn av finansieringsvillkoren för underhåll och ombyggnad. Nuvarande ordning innebär ett nationalekonomiskt slöseri och ekonomiska bördor för hyresgästerna av betydande storlek. De miljarder som går till onödig och ofta skadlig ombyggnad skulle kunna vara till nytta för många fler boende om de användes till nödvändigt underhåll, kommunala ROT-åtgärder etc. Med hänvisning till vad som anförts föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att fastighetsekonomiska skäl inte kan utgöra särskilda skäl vid tillämpningen av bostadssaneringslagens 2 §, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att hela finansieringssystemet för ombyggnad bör omarbetas så att varsamma ombyggnads- och underhållsåtgärder blir lönsammare än totalrenovering. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1985/86 Bo210
mot · G902Bo211 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Bo211 m. fl. (m) Bostadsbidragen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:So614 hemställs 1. att med avslag på vad som i budgetpropositionen, bil. 13, föreslås beträffande bostadsbidragen hos regeringen begär skyndsamt förslag till bostadsbidrag med rättvisa inkomstprövningsregler som utgår från disponibel inkomst efter skatt, 2. att hos regeringen begär förslag som innebär att bostadsbidragen för i första hand flerbarnsfamiljerna planmässigt och successivt ersätts med grundavdrag, lägre inkomstskatt i övrigt samt flerbarnstillägg. L. () i () () () ()
mot · G902Bo212 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Bo212 Låneramarna för upprustning av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86: Jo739 hemställs att beslutar att höja låneramarna för upprustning av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse.
mot · G902Bo214 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86: Bo214 och () Anpassningen av bostäder för allergiker m. fl Bostadsanpassningsbidraget kan inte användas för utbyte av lösa inventarier (personlig egendom). motioner har avslagits bl. a. med hänsyn till att den interdepartementala arbetsgrupp som behandlade boende för äldre och handikappade skulle avge sitt betänkande. I betänkandet Bo på egna villkor (SOU 1984:78) hänvisas till socialtjänstlagen 6 § och den motivtext som innebär att individen skall tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Bostadsanpassningsbidraget kan användas för utbyte av fast inredning. Det kan dock vara nödvändigt att byta ut möbler och annan utrustning i bostaden för att anpassningen skall ha optimal effekt. Det är dock väsentligt att man ser till syftet med de motioner i ärendet som ingivits till tidigare riksmöten. Syftet är att finna lösningar på de anpassningsbehov som kan uppstå i samband med att man konstaterar allergi (eller annan överkänslighet) mot exempelvis formaldehyd, damm eller något annat. Ofta är det också nödvändigt att sätta in anpassningsåtgärder skyndsamt. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av stöd till allergiker för utbyte av lösa inventarier. () () 1985/86 Bo214216 1 1985/86.
mot · G902Bo215 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Bo215 m. fl. (vpk) Förbättring av bostadsmiljön Statsbidragen till åtgärder i bostadsområden med stora uthyrningssvårigheter eller stora sociala problem har mycket stor betydelse för att förändra och förbättra boendets villkor, hur vi kan leva där vi bor. En del av de förändringar som behövs har vi behandlat i vpk-motionen om kollektivt boende och den gemensamma miljön. I denna motion uppehåller vi oss vid frågan om bidragsgivningen och dess utformning och villkor. I årets budgetproposition föreslås en förändring av bidragsgivningen så till vida att den skulle inriktas på de områden som har de allra största problemen och behoven och så att även vissa andra områden än de bidragsberättigade skulle stödjas. Det är i sig en god målsättning men effekterna av den förtas av det statliga bidragets ringa storlek i förhållande till åtgärder som beskrivs och behövs och i förhållande till såväl de berörda bostadsföretagens som kommunernas möjligheter att själva subventionera åtgärderna. Aktuella exempel visar att en sådan genomgripande upprustning som skulle behövas i områden med så svåra problem som här avses innefattande allt från uterum och gemensamma lokaler till ändrad utformning av bostadshusen - kan kosta upp till 50000 - . per lägenhet för att ge någon verklig effekt. Ett statligt bidrag på . oförändrat blir i det sammanhanget närmast meningslöst. Vi anser det viktigare att några färre områden med stora problem får rejäla bidrag än att ett stort antal får småsummor. I linje med målsättningen och intriktingen på bidraget bör det i stället uppgå till . Då kan det bättre fylla sitt syfte och utgöra en verklig hjälp att lösa de problem som finns i bostadsområdena. Något krav på kommunalt bidrag till anläggningskostnaderna bör inte belasta verksamheten och det drabbar för övrigt de kommuner som redan har stora ekonomiska svårigheter. De kommunala insatser som kan göras bör i stället inriktas på nödvändig personal och verksamheter i områdena som komplement till de fysiska miljöåtgärderna. Med hänvisning till vad som anförts föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att bidrag skall kunna utgå med . 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inga krav på kommunala bidrag till fysiska åtgärder skall ställas som villkor för bidrag, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att till Åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter m.m. för /87 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1985/86 Bo215
mot · G902Bo220 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Bo220 Det är nästan omöjligt att bygga småhus utan statliga lån. Av de 16650 småhus som påbörjades var bara 198 utan statliga lån. Lånet beräknas på ett visst pantvärde som fastställs av länsbostadsnämnderna. Om ett hus har en större överkostnad än länsbostadsnämnden godkänner, nekas statligt lån över huvud taget och huset kan inte byggas. Kostnadskontrollen kan anses rimlig för grupphusen, eftersom staten där lånar ut till en viss överkostnad. För styckehusen får man bara låna till baskostnaden och inte till någon överkostnad. Ändå prövar länsbostadsnämnden kostnaden och stoppar huset om det överstiger en viss procents överkostnad. Genom tillämpningen av tidskoefficienten och bruket av olika låneblanketter kommer vissa billigare styckehus att falla för stupstocken än motsvarande grupphus. Även med statliga lån blir det dyrt att finansiera ett småhus för den enskilde. Konkurrensen på marknaden gör också att det inte finns någon anledning att tro att man låter kostnaderna gå i höjden om staten slutade detaljgranska överkostnaderna. Lönekostnaden vid trähusfabrikerna är låg genom branschens goda effektivitet. Den beräknas till mellan . och , beroende på förtillverkningsgraden, på ett hus . Trähusfabrikerna befinner sig i en svår kris. Många fabriker har lagts ned och konkurserna är talrika. Det borde finnas en stor efterfrågan på småhus också , eftersom av hushållen bor i småhus medan säger sig vilja det. Samhället bör på alla sätt underlätta för småhustillverkarna i stället för att motarbeta dem. Våra skogar ger oss unikt gott virke och våra traditioner och kunskaperna hos husbyggare ger oss goda förutsättningar att bygga trähus både för egen användning och för export. Eftersom produktionskostnadskontrollen av styckehus är fördyrande för hustillverkaren och därmed också för kunden, kan stoppa prisvärda hus och inte kan anses fylla en vettig funktion för husköparen bör den upphöra. Investering för låg driftskostnad Det finns alla skäl för samhället att stimulera byggandet av hus med en sådan kvalitet att driftskostnaderna blir låga, t. ex. med hållbarare material och andra resurshushållande system. När det gäller energihushållning kan pantvärdet höjas också med nuvarande regler, för vissa insatser. Bestämmelserna bör vara generösa, så att investeringar för god hushållning aldrig betraktas som överkostnader och därmed kan medföra att statliga lån nekas. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om borttagande av produktionskostnadskontrollen av styckebyggda småhus, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om höjt pantvärde för låga driftskostnader. 1985/86 Bo220
mot · G902Bo225 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Bo225 m. fl. (vpk) Konstnärlig utsmyckning av byggnader Det är glädjande att enprocentsmålet nu uppnåtts när det gäller den konstnärliga utsmyckningen i statliga byggnader. När det gäller utsmyckningen av bostadsområden är bilden inte lika ljus. För bostadsområdena ligger procentsatsen under en halv procent (0,). är det angeläget att utsmyckningen också i våra bostadsområden uppgår till . Med enprocentsmålets genomförande kommer god konst ut till människor som konstnärerna får möjlighet till inkomster. Det är därför angeläget att enprocentsmålet uppnås också i bostadsområden. För att säkerställa en sådan fortsättning bör enprocentsregeln lagfästas. Enligt bostadsfinansieringsförordningens 24 §; 10 § BLP finns möjlighet till lånetillägg för konstnärlig utsmyckning och gestaltning. Tillägg får göras för motiverad bildkonst eller någon annan för bostadsmiljön betydelsefull arbetsinsats av bildkonstnär som konsult eller i direkt samarbete med arkitekten. Beloppet får inräknas i låneunderlaget för flerbostadshus och gruppbyggda småhus. Det utgår med maximalt . Om tillägget utnyttjas maximalt blir kostnaden i storleksordningen . Tyvärr har lånet utnyttjats dåligt. Det är främst två orsaker till det dåliga utnyttjandet. Informationen kring tillägget och konstnärlig gestaltning har varit svag eller obefintlig. Intresserade har avstått eftersom de ansett lånetillägget vara för lågt. Byggherrarna har saknat information och incitament nog för att ansöka om tillägget. Vpk anser att lånetillägget borde utformas till att motsvara minst en procent av byggkostnaden för varje enskilt projekt. Dessutom borde stödet vidgas till att omfatta alla typer av byggnation och anläggningar där människor vistas. Det betyder att stödet bör utgå till både ny-, om-, tillbyggnad och renovering av byggnader och avse förutom byggnader och anläggningar för boende också byggnader för konsumtion, produktion och kommunikation osv. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att uttalar sig för att anslaget till konstnärlig utsmyckning lagfästs till att motsvara , 2. att uttalar sig för att lånetillägget för konstnärlig utsmyckning och gestaltning bör utgå till vatje enskilt projekt, 3. att uttalar sig för att lånetillägget skall gälla oavsett om byggnadsåtgärden avser om-, till-, nybyggnad eller renovering. (vpk) (vpk) 1985/86 Bo225
mot · G902Bo226 · 1986-01-23 00:00:00 — Slopad kompensation för fastighetsskatt Slopade räntebidrag för lån enligt äldre låneformer Kostnaderna för statsverket ökar genom följande förslag ' Av besparingarna är 7000 milj. kr. Med anledning av vad som ovan anförts hemställer vi [1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om värdet av sparande för bostadsändamål,1] [2. att beslutar att fastighetsskatten avskaffas,2] 3. att beslutar att kompensationen till vissa låntagare för fastighetsskatten upphör och att de garanterade räntorna räknas upp till den nivå de hade före kompensationen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om övergång till räntelån, 1 1985/86: Fi723. 2 1985/86: Sk323. 7000 1 100 1580 810 150 10 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avveckling av statens lånestock, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tillämpningen av uttrycket varaktigt behov av bostad, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om information till låntagarna om de ändrade reglerna för övertagande av bostadslån till egnahem, 8. att beslutar avslå regeringens förslag om ändrade regler för bostadslån för eget arbete vid ombyggnad av flerbostadshus, 9. att beslutar upphäva kraven på styrelserepresentation och revision i bostadsrättsföreningar, 10. att beslutar att avslå regeringens förslag att förbättringslåneverksamheten skall upphöra, varför anslaget under B 8 ökas med 7 milj. kr. 11. att beslutar att räntebidragen till lån beviljade enligt äldre låneregler avvecklas, 12. att beslutar att avveckla bidragen till hyresrabatter, 13. att beslutar att upphäva hyresförlustgarantilånen, varför anslaget under B 3 minskas med 10 milj. kr. 14. att beslutar att ramen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse ökas med 20 milj. kr. till 80 milj. kr. 15. att beslutar att ändra lagen om förvärv av hyresfastigheter (1975:1132), bostadsrättslagen (1971:479) och lag om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt (1982: 352) i enlighet med motionen, (16. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående realisationsvinstbeskattning av bostadsrättsförsäljningar samt reglerna för den årliga beskattningen,1] 17. att beslutar att bestämmelserna om markvillkor i BFF upphävs, 18. att beslutar att bostadsanvisningslagen upphävs, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ändringar i hyresförhandlingslagen (SFS 1978:304) så att rätten till förhandlingsordning ligger hos den organisation som hyresgästerna i en fastighet bildar, 20. att bostadssaneringslagen (1973:531) ändras i enlighet med vad som i motionen anförts. () () () () ' 1985/86: Sk323.
mot · G902Bo227 · 1986-01-27 00:00:00 — 3 Förslag till Lag om ändring i lagen (1975: 1132) om förvärv av hyresfastighet m. m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m. m. att 2 § skall ha nedan angivna lydelse. 1. om egendomen förvärvas från staten, kommun, landstingskommun eller kommunalförbund, 2. om staten, kommun, landstingskommun, kommunalförbund, aktiebolag som helt ägs av kommun eller landstingskommun, allmännyttigt bostadsföretag, folkrörelsekooperativ riksorganisation eller regional folkrörelsekooperativ organisation av bostadsrättsföreningar eller bostadsrättsförening ansluten till sådan organisation är förvärvare, 2. om staten, kommun, landstingskommun, kommunalförbund, aktiebolag som helt ägs av kommun eller landstingskommun, allmännyttigt bostadsföretag, riksorganisation eller regional organisation av bostadsrättsföreningar, bostadsrättsförening ansluten till sådan organisation eller en bostadsrättsförening som avses i lagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt är förvärv are, 3. om egendomen enligt medgivande av regeringen fövärvas för kyrkligt ändamål eller fånget prövats enligt lagen (1970:939) om förvaltning av kyrklig jord, 4. om egendomen förvärvas av kreditinrättning vilken enligt lag eller enligt reglemente eller bolagsordning som regeringen fastställt är skyldig att åter avyttra egendomen, 5. om förvärvaren är gift med överlåtaren och inte heller om förvärvaren eller, när makar förvärvar gemensamt, någon av dem är överlåtarens avkomling, allt under förutsättning att överlåtaren inte är skyldig att avyttra egendomen enligt 6 § eller enligt 3 kap. 1 § lagen (1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m. m., 6. om förvärvet skall prövas enligt lagen om utländska förvärv av fast egendom m. m., 7. om förvärvet sker genom inrop på exekutiv auktion. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1986.1 fråga om förvärv som skett före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser.
mot · G902Bo229 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Bo229 () Standardhöjande åtgärder vid handikappanpassning av bostäder Familjer som får handikappade barn eller är fosterföräldrar för handikappade barn behöver ofta bygga om och bygga till. Staten stödjer detta genom bostadsanpassningslån och bostadsanpassningsbidrag. Bostadsanpassningsbidrag kan lämnas för standardhöjande åtgärder, t. ex. större bostadsyta, om åtgärden är av väsentlig betydelse för den handikappade. Sådant bidrag kan dock högst lämnas med . Det kan i många fall vara nödvändigt att bygga till för att kunna få en bostad som fungerar tillfredsställande för handikappade. Detta medför dock högre kostnader eftersom endast mindre del av kostnaden för t. ex. en tillbyggnad ges i lån. Motivet för detta torde vara att det inte skall vara möjligt att med hjälp av statliga bidrag erhålla en bostad som betingar ett högre värde. medför dock denna strävan att möjligheterna att höja standarden minskar. En tänkbar lösning på detta problem är att medge ett högre bidrag för standardhöjande åtgärder men att detta skall återbetalas vid en eventuell försäljning av fastigheten. De standardhöjande åtgärderna torde normalt medföra att fastigheten stiger i värde och genom en sådan konstruktion tillfaller inte denna värdestegring fastighetsägaren. Kostnaderna för detta förslag torde vara mycket blygsamma. Regeringen bör närmare överväga hur ett sådant system kan utformas. Med stöd av det ovan anförda yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs angående bidrag till standardhöjande åtgärder vid handikappanpassning av bostäder.
mot · G902Bo231 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Bo231 m. fl. (m) Bostadsrätter som boendeform och sparstimulans för ungdomar Det är en självklarhet att det måste finnas full valfrihet för enskilda individer att bo i egen villa eller i lägenhet, med bostadsrätt eller med hyresrätt. Det finns ingen anledning att betrakta bostadsrätter som någonting i grunden tveksamt. Bostadsrätter bör ur finansierings- och skattesynpunkt behandlas jämställt med att bo i egen villa. Den principen har också fastlagts i det framförda förslaget att reavinster på försäljning av bostadsrätter skall behandlas likvärdigt med motsvarande reavinster som uppkommer vid försäljning av fastigheter. Den ibland framförda synpunkten att en stark satsning på bostadsrätter skulle skapa segregeringsproblem i boendet är ogrundad. Det är ett begränsat problem, som huvudsakligen, och nära nog enbart, berör boendet i centrala delar. Generellt sett kan man i stället tvärt om hävda att en stark ökning av bostadsrätterna i och övriga delar av landet är angelägen och önskvärd. En sådan ökning av bostadsrätter behöver inte innebära att vissa medborgargrupper står utan möjligheter att skaffa sig egen bostad i form av bostadsrätt. Vidare ger ett större utbud färre möjligheter att göra oförtjänt stora vinster vid försäljning på en mycket knapp marknad. Kostnaden i form av hyresavgift plus räntekostnader för finansiering av bostadsrätten blir i allmänhet lägre än hyreskostnader för likvärdiga bostäder. All erfarenhet visar att boende i bostadsrätter både genom eget sparande i förväg och genom eget arbete och skötsel av den egna lägenheten och omgivningen medverkar till att starkt reducera kostnader som annars lätt uppstår i hyresrätter som trivsel och reellt boendeinflytande ökar. Sparbankerna har i en skrivelse till regeringen sagt att de är beredda att medverka till en totalfinansiering av bostadsrätter. Man kan förutsätta att andra bankgrupper kommer att medverka till en fullständig finansiering av denna boendeform. För att göra finansieringen möjlig och för att ge rimliga villkor för de som bor med bostadsrätt bör en sådan finansiering stödjas genom statlig eller borgen, i vart fall till ungdomar. En ökad andel bostadsrätter är av särskilt intresse, eftersom det är en boendeform som passar många ungdomar. Bostadsrätter leder därigenom också till en ökad sparstimulans för ungdomar. Ett sådant sparmål är för många ungdomar ofta mer närliggande än köp av eget hus eller andra Det förstärker ytterligare den sparstimulerande effekten. Mdd hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att begär att regeringen kommer med förslag om att bostadsrätter ges en större plats i det bostadspolitiska programmet, [2. att hos regeringen begär förslag om att finansieringen av köp av bostadsrätter samordnas med övriga sparfrämjande åtgärder.1] () () (m) () 1985/86 Bo231 1 1985/86: Fi731.
mot · G902Bo301 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86: Bo301 () Försvarsenheternas resursbehov 1985/86 Bo301311 Länsstyrelserna har ansvaret för den civila totalförsvarsplanläggningen inom länet. Arbetet med planer, övningar m. m. är där i huvudsak koncentrerat till försvarsenhetema. Enligt överstyrelsen för ekonomiskt försvar karakteriseras arbetet inom försvarsenhetema av en fortsatt och tilltagande obalans mellan uppgifter och resurser. hävdar att övergången till ledning och den planläggning i fred som sammanhänger härmed ställer stora krav på länsstyrelsernas försvarsenheter, främst vad avser ledning, samordning och utbildning. Den utbildningsverksamhet som riktas mot kommunerna kommer att ha avgörande betydelse för om den nya kommunala planläggningen kommer att få den stadga och genomslagskraft inom den kommunala förvaltningen som förutsätts för en hög beredskap. Det är främst genom kunskaper förvärvade vid återkommande övningstillfallen som planläggningen kan hållas aktuell. I budgetpropositionen, bilaga 15, föreslår civilministern att länsstyrelseanslaget skall minskas med . Administrativa enheterna och skatteförvaltningarna undantas dock från utgiftsminskningar. Mot bakgrund av vad som anförts om försvarsenheternas arbetsbelastning bör enligt min mening också dessa undantas från utgiftsminskningar inom ramen för oförändrat anslag till länsstyrelserna. bör en förnyad undersökning ske om försvarsenheternas resursbehov. Mot bakgrund härav hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en undersökning av försvarsenheternas resursbehov, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att försvarsenhetema för det kommande budgetåret skall undantas från besparingar.