mot · GA02Ub43 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub43 Tredje vice talman m. fl. (c) Forskning (prop. 1986/87:80) Utveckling och forskning är begrepp som hör intimt samman med varandra. Samhällets framtida utveckling är beroende av ökad kunskap. Den nya tekniken är kunskapsintensiv. I proposition 1986/87:80 om forskning presenteras förslag i syfte att möjliggöra ökade forskningsinsatser inom bl. a. kunskapsintensiva områden som informationsteknologi och bioteknik. Utvecklingen inom ADB-området och biotekniken har under de sista decennierna varit snabb. Främst har resurser för grundforskning inom dessa områden prioriterats. finns därmed tekniska möjligheter att mer allmänt kunna arbeta med exempelvis ny informationsteknologi. Styrningen av forskningsinsatserna till de tekniska problem som den nya tekniken kräver har medfört att andra viktiga effekter av tekniken inte belysts. En positiv samhällsutveckling förutsätter att införande av ny teknik underordnas de etiska och moraliska värden som vårt samhälle bygger på. Tekniken måste därför utformas så att den bidrar till att bevara och vidareutveckla den humanistiska människosynen. Här är frågor om skydd för enskilda individers personliga integritet liksom skydd för rättssäkerhet och rättstrygghet viktiga. Den nya tekniken kan också leda till ett mer sårbart samhälle. Dessa aspekter liksom säkerhetsfrågor är angelägna att uppmärksamma såväl vad gäller införande av ny informationsteknik som vid en ökad användning av ADB-baserade system i övrigt. Även utnyttjandet av den biotekniska forskningens landvinningar kan leda till ökad sårbarhet för samhället och för enskilda individer. 1 denna motion föreslår insatser rörande forskning inom området rättsvetenskap samt för säkerhets/sårbarhetsforskning kring användandet av ADB-baserade register och vid införande av ny informationsteknologi och bioteknik m. m. Insatser för rättsvetenskaplig forskning Kulturvetenskaperna enligt, den av här använda avgränsningen, hör till de i propositionen prioriterade områdena. Detta framgår t. ex. av att 39 av totalt 67 föreslagna nya professurer tilldelats kulturvetenskaperna. Särskilt det konstnärliga området och de humanistiska och samhällsvetenskapliga fakulteterna er håller nya resurser enligt förslaget. De teologiska och juridiska fakulteterna Mot. däremot föreslås arbeta med betydligt mindre resursförstärkningar. Inom den juridiska fakulteten bedrivs kriminologisk och rättsvetenskaplig forskning. En stor del av det kriminologiska arbetet bedrivs dock av den från juridiska fakulteten fristående myndigheten, brottsförebyggande rådet (BRÅ). BRÅ:s verksamhet har till stor del karaktär av uppdragsforskning medan grundforskningen i huvudsak bedrivs inom fakulteten. har i partimotion 1986/87:Ubl om forskning belyst frågor rörande avvägning mellan grund- och uppdragsforskning. Vad gäller forskningsinsatserna inom de rättsvetenskapliga/kriminologiska området anser vi det angeläget att i detta sammanhang understryka behoven av den fria grundforskningen. De biotekniska och informationstekniskalandvinningarna ställer krav på samhället. Nya svåra juridiska frågor måste lösas. Som exempel kan här nämnas behoven av rättslig reglering för att slå vakt om sekretess vid användandet av ADB-baserade personregister och svårigheter att hävda offentlighetsprincipen vid användning av ny medieteknik. Kraven på forskningsinsatser rörande rättsliga frågor kring ny teknik kommer att öka. Det är därför betänkligt att propositionen endast redovisar forskningsbehovet. Några särskilda resurser för att möjliggöra satsningar inom området rättsvetenskap föreslås inte. har majoritet i ökad utsträckning accepterat en lagstiftningsteknik där lagstiftarens intentioner uttrycks genom ramlagar eller till och med s. k. generalklausuler. Denna ramlagstiftning ger ett ökat utrymme för skönsmässiga bedömningar vid lagtillämpningen. Ur rättssäkerhetssynpunkt är detta betänkligt. En viktig uppgift för den juridiska grundforskningen är därför att följa effekterna av ramlagstiftningen och dess följder för rättssäkerhet m. m. Rättsvetenskaplig men också kriminologisk forskning fordrar ofta samarbete med andra sektorer. Enligt vår mening är det därför rimligt att delar av den juridiska forskningen utformas så att tvärvetenskapliga kontakter främjas. För att initiera och utveckla ett sådant samarbete bör främst humanistiskt-samhällsvetenskapliga forskningsområdets resurser komma i fråga. Rådet har stora möjligheter att prioritera arbetet så att forskningsinsatser för att lösa etiska/moraliska rättsfrågor m. m. kring ny teknik initieras på tvärvetenskaplig basis. Vad ovan anförts rörande prioritering av resurser bör ges regeringen till känna. Frågor rörande sårbarhet och sekretess vid användandet av data och ny informationsteknik måste uppmärksammas. Det har visat sig att vikten av inlagda kontroller eller garantier mot obehörig användning inte beaktas i tillräcklig omfattning vid uppbyggnad av nya datasystem. Fortsättningsvis är det nödvändigt att beakta säkerhets- och sårbarhetsaspekterna såväl när det gäller uppbyggnad av nya datasystem och vid införande av ny informationsteknik som vid fortsatt användning av nu använd teknik. Dessa frågor har också försvarspolitiska aspekter. har möjligheten att ta initiativ till forskning Mot. inom områden som blivit förbisedda eller i övrigt är angelägna. mening bör regeringen ge nämnden i uppdrag att initiera forskningsprojekt inom sårbarhets/säkerhetsområdet så som motionen anför. Därutöver bör enligt vår mening de grundläggande resurserna för forskning och undervisning inom dataområdet ytterligare förstärkas. har i tidigare motioner presenterat förslag till förstärkningar av basresurserna inom detta viktiga forskningsområde. Särskilt viktigt är att forskningen inte bara inriktas på den datatekniska utvecklingen som sådan utan också omfattar de vidare mänskliga och samhälleliga effekterna av datoriseringen. Vi föreslår därför att en professur inrättas med den inriktning som vi här angett. Det är viktigt att inriktningen av professuren noga övervägs. har resurserna för kriminologisk forskning i stor utsträckning tagits i anspråk för forskning kring ekonomisk brottslighet. Andra angelägna insatser har därför inte kunnat utföras. Kartläggning av barn- och ungdomars kriminalitet och orsakerna härför, brott av och mot kvinnor, liksom brottsoffrens situation har inte kunnat ges tillräckliga resurser. Under den kommande planeringsperioden är det angeläget betona att insatser till dessa områden måste prioriteras. Särskilt angelägen är kartläggningen av barnens situation. Orsakerna till barns kriminalitet måste belysas. I detta sammanhang är det också viktigt att studera barns villkor i familjer där missbruk och/eller kriminalitet förekommer hos föräldrarna. Forskningsrapporter visar att orsaker till barns och ungdomars kriminalitet bl. a. kan sökas i allmänna samhällsförändringar. Detta tyder på att insatser inom området barn/ungdomskriminalitet kommer att fordra väl utvecklat samarbete mellan flera olika discipliner. 1 propositionen bil. 6 D 25 Temaorienterad forskning föreslås att tema Barn inrättas. En av uppgifterna för tema Barn skall vara att stimulera forskning om barn. Vi finnér detta angeläget. Inom tema Barn är det viktigt att samordna och stimulera till forskning rörande barn/ungdomars kriminalitet och orsakerna härför. Detta bör ges regeringen till känna. Studier internationellt, men även inom landet, visar att brottsbenägenheten bland kvinnor är avsevärt lägre än bland män. Orsakerna till denna skillnad har inte förklarats tillfredsställande. Forskning rörande kvinnors kriminalitet bör därför omfatta inte enbart kartläggningar av denna utan också insatser för att söka klarlägga orsaker till de stora skillnaderna i brottsbenägenhet mellan män och kvinnor. Inom Brå kommer insatser för forskning kring kvinnokriminalitet att prioriteras. Det är angeläget att arbetet inte inskränks till att omfatta främst kartläggningar av kvinnokriminalitet. Forskningen bör också styras så att kunskap om den låga brottsbenägenheten bland kvinnor kan utgöra en bas för insatser att undanröja orsaker till kriminalitet även bland männen. Vad ovan anförts bör ges regeringen till känna. 1986/87 Ub43 Med hänvisning till vad i motionen anförs hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om viss prioritering av resurser, 2. att beslutar att hos regeringen begära att forskningsrådsnämnden får i uppdrag att initiera forskningsprojekt inom sårbarhets/säkerhetsområdet så som i motionen anförs, 3. att beslutar att hos regeringen begära att UHÄ får i uppdrag att presentera förslag till inrättande av en professur med den inriktning som motionen anger, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om forskning rörande barn/ungdomars kriminalitet, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om forskning kring skillnaden i brottsbenägenhet hos kvinnor och män, 6. att beslutar att bemyndiga regeringen att besluta om att inrätta en tjänst som professor i polisforskning så som motionen förordar. () () () () Polisutbildningen har koncentrerats till i . Vid högskolan bedrivs dels grundutbildning av polisaspiranter, dels också fortoch vidareutbildning av polispersonal. Högskolan bedriver också forskning kring polisarbete m. m. Polisen är samhällets yttersta resurs i det brottsbekämpande arbetet. Väl utbildade polismän är en viktig förutsättning för verksamheten. Forskningsverksamheten vid i är betydelsefull för att kontinuerligt kunna upprätthålla en god kvalitet på grund-, fort- och vidareutbildning av polismän. Vid skolan bedrivs också en betydande forskning. Enligt vår mening bör en professur i polisforskning tillkomma för att förstärka resurser. Beslut härom bör fattas inom den planperiod som forskningspropositionen omfattar.