ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02sk801 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk801 och (vpk) Ny skatteklass på öl, m. m. finns tre skatteklasser på öl: Klass I som är lättöl och får innehålla högst 1,8 viktprocent alkohol, Klass II, det s. k. folkölet, som tillåts innehålla högst 2,8 viktprocent alkohol, Klass lil som är starkölet och får innehålla högst 4,5 viktprocent alkohol. Det är i glappet mellan klass och starkölets som det, enligt en samstämmig ölexpertis, bästa ölet bryggs. Det är också därför huvuddelen av allt öl som dricks i de stora ölnationerna -1, ex. , DDR, , och Belgien-just hälleren alkoholstyrka runt 3,5 viktprocent. Det finns ingen anledning att undanhålla de svenska ölkonsumenterna det bästa ölet. Tvärtom finns det tre goda skäl att införa en ny skatteklass på : Ett nykterhetspolitiskt - Starkölsförsäljningen har ökat mycket kraftigt. En ny och lägre skatteklass på öl innebär att Systembolagets kunder får ett alkoholsvagare alternativ att välja på, vilket förmodligen skulle pressa ner starkölskonsumtionen. Ett principiellt - och här citerar vi chefen för : "Dryckesskatt efter alkoholstyrka är en vettig princip. Det tredje goda skälet handlar om valfrihet: Ölkonsumenterna bör ha möjlighet att välja ett godare - och alkoholsvagare - öl utan att straffas med den högre skatteklass som ålagts starkölet. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att uttalar 1. att en ny skatteklass för öl med högst 3,5 viktprocent alkohol bör införas och att denna skatteklass benämns III, 2. att starköl bör ges beteckningen skatteklass IV, 3. att det nya ölet klass III endast bör få saluföras på Systembolaget. (vpk) (vpk)
mot · GA02sk829 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk829 vice talman m. fl. (fp, c, vpk) Ändrade regler för höjning av alkoholskatten, m. m. Minska totala alkoholkonsumtionen med en fjärdedel 1985 och ökade den totala alkoholkonsumtionen. Eftersom på förslag av , , beslutat att minska den totala alkoholkonsumtionen med fram är utvecklingen alarmerande. Den främsta förklaringen till att konsumtionskurvan vänt åt fel håll är avsaknaden av aktiv prispolitik. alkoholpolitiska beslut ingår att prispolitiken skall vara en viktig del. Genom olika undersökningar vet vi att en ökning av alkoholpriserna resulterar i en konsumtionsminskning . En enkel räkneoperation visar att alkoholpriserna måste höjas för att en 25-procentig minskning skall erhållas. Det motsvarar en årlig prishöjning på utöver den allmänna kostnadsutvecklingen. Regeringens ovilja att höja alkoholpriserna har förklarats med att höjning av alkoholpriserna påverkar index som i sin tur leder till krav på ökade löner och höjda pensioner. I riksdagsdebatten om alkoholpolitiken framhöll såväl social- som skatteutskottet att det finns en bred politisk vilja att hitta en metod som inte påverkar viktiga index. Alkoholskattehöjningar bör inte påverka löner, pensioner m. m. eftersom alkoholskattehöjningar är ett led i kampen för en bättre folkhälsa. krav har i allt för hög grad varit fixerade vid konsumentprisindex. Eftersom detta fastställs enligt internationella konventioner finns det ingen anledning att hålla fast vid kravet att alkoholskatten skall brytas ut ur detta index. Däremot borde besluta att effekten av alkoholskatten och andra konsumtionsdämpande skatter som t. ex. tobaksskatten tas bort ur basbeloppsindex. En sådan åtgärd borde accepteras av arbetsmarknadens parter. Därigenom skulle alkoholpolitiskt motiverade justeringar av alkoholskatten inte automatiskt leda till krav på höjda löner och pensioner. När en ändring av reglerna för alkoholskatten genomförs bör också överväga ett nytt system, som innebär att fastställer ramar för den årliga höjningen av alkoholskatten. För undvikande av hamstringseffekter bör regeringen ges mandat att verkställa skattehöjningarna. Höjning kan ske t. ex. kvartalsvis i anslutning till att Systembolaget ger ut ny prislista. Mot bakgrund av ovanstående föreslås att sorn sin mening ger regeringen till känna behovet av ändrade regler för höjning av alkoholskatten och dess inverkan på basbeloppet. (vpk) () 1986/87 Sk829
mot · GA02So106 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87: S0IO6 () Ändring i reglerna för bidragsförskott och underhållsbidrag (prop. 1986/87:35) Regeringen ämnar nu tillsätta en utredning med anledning av revisorers rapport och i enlighet med socialutskottets och lagutskottets förslag. En sådan utredning är ytterst angelägen då det förekommer många exempel på missbruk och skeva förhållanden i ärenden rörande underhållsbidrag resp. bidragsförskott. Vissa andra ärenden bör belysas av den kommande utredningen. Ett par exempel: En gift kvinna med två barn kommer till som flykting. Hennes make har för avsikt att följa efter, så snart möjlighet ges, för att fortsätta samlevnaden med familjen. Kvinnan söker bidragsförskott men får avslag. kommer maken till och bosätter sig med familjen. kvinnan bott i har hon sökt och erhållit ekonomiskt bistånd från och barnens uppehälle med . Försäkringsrätten upphävde beslut om avslag på bidragsförskott. Detta innebar att kvinnan erhöll . Kommunen kan ej kräva tillbaka utgivet ekonomiskt bistånd eftersom detta täckts genom statligt flyktingbidrag. Kvinnan har alltså, till skillnad från annan kommuninvånare, fått två statliga bidrag till . Regeln om att gift förälder inte kan få bidragsförskott för sina barn har inte tillämpats av försäkringsrätten. Ett annat exempel angående bidragsförskott: Ett barn som fyllt och studerar har rätt till underhållsbidrag/ bidragsförskott. Bidragsförskott beviljas endast om barnet bor hos någon av föräldrarna. Om ungdom, som är myndig, på grund av sociala skäl inte kan bo hos någon förälder utgår inte något bidragsförskott. Det finns fall där ungdom flyttat till eget boende på grund av att styvpappan förgripit sig sexuellt mot styvdottern. Flickans mycket utsatta situation har lindrats genom att hon varit skriven hos modern men i verkligheten bott på annat håll. Denna nödlösning är på gränsen till vad lagen medger. I anledning av ovanstående föreslår undertecknad att hos regeringen anhåller om att den kommande utredningen om bidragsförskott och underhållsbidrag upptar ovanstående frågeställningar för bedömning och förslag. 1986/87 So 106
mot · GA02So211 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87: So211 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: Sf215 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att i avvaktan på ett socialförsäkringstillägg en riksnorm bör utarbetas för att få till stånd mer rättvisa socialbidrag. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1986/87 So 211-214 1 1986/87.3 sami.
mot · GA02So230 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:So230 m. fl. Ett socialt stödprojekt bland invandrarungdomar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Sf514 föreslås 1. att hos regeringen begär åtgärder för att starta ett socialt stödprojekt bland invandrarungdomar i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att detta stödprojekt bör organiseras och administreras av kommunerna med full kostnadstäckning genom statsbidrag, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att detta statsbidrag bör finansieras genom en särskild arbetsgivararvgift. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02So236 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:So236 m. fl. Vården av misshandlade kvinnor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ju629 hemställs 1. att hos regeringen begär att får i uppdrag att utarbeta riktlinjer till landstingen om hur vård av misshandlade kvinnor skall bedrivas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av utbildning i familjevårdsproblematik både för nu anställda och för dem som kommer att vara anställda vid akutmottagningar, vårdavdelningar, socialbyråer m. m. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02So275 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:So275 m. fl. Social jourverksamhet för prostituerade kvinnor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ju639 föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ytterligare satsning på social jourverksamhet för att hjälpa prostituerade kvinnor att bryta sitt levnadsmönster. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02So435 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:So435 och (vpk) Åtgärder mot klamydia och kondylom Så kallade könssjukdomar, dvs. sexuellt överförda infektioner, har väsentligt ändrat karaktär. Medan gonorré har gått tillbaka i utbredning och syfilis är hotande på samma sätt som tidigare, har aids, herpes, klamydia och kondylom i stället ökat och försvårat situationen. I en undersökning i av 500 kvinnor med cellförändringar rapporteras att alla kvinnor som var hade kondylom och av de kvinnor som var . Kondylom var således den stora orsaken till cellförändringarna. Detta virus har fått stor spridning och dessutom blivit farligare. Kondylom är tio gånger vanligare än herpes och dessutom mycket svårt att bota. Unga kvinnor med känsliga slemhinnor på livmoderhalsen är extremt känsliga för sexuellt överförda infektioner, som just kondylom och klamydia. Det är infektioner som ofta inte märks av de drabbade men som kan ge steriltitet och/eller cancer. Det är således mycket viktigt att kunna diagnostisera och behandla både klamydia och kondylom . En allvarlig komplikation till en klamydiainfektion är äggledarinflammation som i sin tur kan leda till infertilitet. Vpk föreslår någon form av test för att tidigt upptäcka och kunna behandla dessa båda infektioner. Eftersom klamydiainfektionen ofta är asymptomatisk och därför bara kan påvisas genom provtagning föreslås en allmän undersökning för kvinnor mellan . På detta sätt skulle riskgruppen kvinnor kunna nås. Antingen kan man tänka sig en provtagning i anslutning till preventivmedelsrådgivning eller en allmän periodisk provtagning. Men hur denna undersökning skall läggas upp måste ankomma på berörd myndighet, dvs. i detta fall på . Provtagningen skall självfallet göras kostnadsfri för kvinnorna. Detta kommer att kosta pengar, men i jämförelse med de kostnader som är förenade med behandling av äggledarinflammationer och sterilititetsutredningar, som annars blir följden, så borde kostnaderna för undersökningsverksamheten bli betydligt billigare. Beträffande kondylom är denna smitta betydligt svårare att diagnostisera. För att påvisa förekomst av kondylom räcker det inte med gynekologisk undersökning, utan det fordras mer noggrann undersökning med koloskop. Den möjlighet som finns är att ta ett cellprov, och i de fall som man finner cellförändringar kan man göra en närmare utredning för att eventuellt då påvisa förekomst av kondylom. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer att får i uppdrag att utfärda allmänna råd beträffande undersökningsverksamhet för kvinnor mellan för att eventuellt upptäcka kondylom och klamydia. (vpk) (vpk) 1986/87 So435
mot · GA02So448 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :So448 Rekryteringen av läkare till glesbygd har det varit svårt att rekrytera läkare till glesbygd. Exempelvis har läkarstationen i i inland under bara haft en läkare, som stannat under en så som . I övrigt har det varit tillfälliga lösningar av mycket kort varaktighet. har läkartjänsten enbart kunnat vikariatbesättas av läkare utlånad från . I -en annan mindre tätort i inland - med 2 000 invånare, varav en tredjedel är , är situationen något mer bekymmersam. En läkare från färdas 8 mil i vardera riktningen under arbetstid för att tillgodose de boendes behov av läkarvård. Av naturliga skäl blir det således inte många läkartimmar som står till förfogande. I i västra är problemen av samma karaktär. Situationen är ohållbar. De som bor i glesbygd är också via sina arbetsgivaravgifter och landstingsskatter med om att finansiera länens sjukvård. Det måste därför vara en skyldighet för landstingen och staten att se till att de sjukvårdstjänster som glesbygdsbor betalar för också tillhandahålls. Det svenska skattesystemet med sina höga marginalskatter är en starkt bidragande orsak till att glesbygden lider brist på läkare. Det är därför som vi från moderata samlingspartiet så hårt driver kraven på ett nytt inkomstskattesystem. En annan orsak är den negativa inställning till privatpraktiker som allt oftare kommer till uttryck på olika sätt. En lång rad av specialavtal mellan landstingen och läkarna i glesbygden har tillkommit. Dessa har inte annat än i begränsad omfattning kunnat kompensera för det inkomstbortfall som uppstår när medföljande make/maka oftast välutbildad - inte kan erbjudas arbete på platsen. De angelägna åtgärder som måste vidtas kan inte utgå från landstingen. Det krävs kraftfulla statliga aktioner på en lång rad områden för att glesbygdens behov av läkare skall kunna tillgodoses, t. ex. ändrade skatteregler i form av ett särskilt skatteavdrag för läkare verksamma i glesbygd. har en lång rad förslag framförts. Från moderata samlingspartiets sida är vi övertygade om att ett större antal utbildningsplatser på läkarlinjen vid är en framkomlig väg. Men enbart detta är dock otillräckligt. Skattesystemet måste förändras från grunden, så att det ånyo blir lockande att bedriva sjukvård i glesbygden. Med stöd av det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om snabba åtgärder för att komma till rätta med glesbygdens läkarförsörjning. 1986/87 So448
mot · GA02So450 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:So450
mot · GA02So703 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :So703 m. fl. (vpk) Föreskrifterna på arbetsmiljöområdet Sedan arbetarskyddsstyrelsen gått över från att skriva anvisningar till att skriva föreskrifter har det även skett en förändring vad gäller innehållet som inte är önskvärd. Från arbetstagarhåll hade man trott att man skulle få ett klarare ställningstagande från arbetarskyddsstyrelsen i och med att man nu utfärdar föreskrifter i stället för anvisningar. Det har emellertid blivit tvärtom. I föreskriften står bara väldigt allmänna formuleringar såsom att motorredskap skall ha tillfredsställande stabilitet, "maskin skall avge så lite buller som möjligt, etc. I kommentardelen fylls detta upp med att det är viktigt att , kan tjäna som vägledning, etc. När det gäller säkerhetskrav på maskiner och redskap som används inom arbetslivet skall kraven kunna uttryckas mer exakt. Vissa av arbetarskyddsstyrelsens nuvarande föreskrifter är nu utslätade till meningslöshet exempelvis AFS 1986:15: Buller. Ett ytterligare exempel på arbetarskyddsstyrelsens utveckling mot lösare och mer oprecis inriktning är att man i allt högre grad går mot föreskrifter utan krav på provning och godkännande. Det är uppenbar risk att en föreskrift som inte åtföljs av något slag av kontroll tämligen snart helt faller i glömska. Följden av att ställa arbetsmiljökraven luddigt och oprecist blir att det importeras produkter till svensk arbetsmarknad som orsakar olyckor och ohälsa hos arbetarna. Den upparbetade säkerhetsstandarden inom arbetsmarknaden håller på att raseras trots att allt talar för att den i stället borde höjas. Som exempel på detta kan nämnas: - kravet på skyddshytt på lastmaskiner har tagits bort - kravet på högsta tillåtna bullernivå i skördetröskor har tagits bort - kravet på återkommande besiktning av lastmaskiner med kranarmar planeras att tas bort - kravet på återkommande besiktning av lastbilskranar, billyftar, traverskranar, m. m. planeras att tas bort (lyftanordningar förslag nr 16) Sedan tillkommer det allmänna förfall som det nuvarande sättet att utforma föreskrifterna leder till, vilket inte kan exemplifieras på samma sätt. Det kan endast finnas två motiv till att arbetarskyddsstyrelsen valt att ersätta tekniskt utformade anvisningar med allmänt luddigt formulerade föreskrifter utan uppföljning i form av opartisk kontroll: - antingen saknar man kompetens att utforma klara, precisa föreskrifter, - eller vill man i en allmän frihandelstrend få in produkter på svensk arbetsmarknad som inte fyller rimliga krav på säkerhet. Om det första antagandet är riktigt, måste det skapas resurser åt arbetarskyddsstyrelsen att uppfylla sina uppgifter. Om det andra antagandet är riktigt, måste arbetarskyddsstyrelsen få klarare riktlinjer om vilka intressen man är satt att bevaka. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär åtgärder som syftar till att skapa strikta regler på arbetarskyddets område för att därigenom åstadkomma en säker arbetsmiljö. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1986/87 So703
mot · GA02So715 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:So715 m. fl. (vpk) Arbetsmiljön på bensinstationer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo800 hemställs att hos regeringen begär att en undersökning av såväl tankbilschaufförernas som bensinstationspersonalens arbetsmiljö och hälsotillstånd genomförs. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02T405 · 1986-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T405 och () Användningen av biltelefoner Hastigheterna på våra svenska vägar är över - ibland mycket över - de fartgränser som gällande lagstiftning tillåter. Att köra bil alkoholpåverkad, liksom att köra för fort, leder till böter och ibland kan även fängelse bli en följd av det inträffade. Kör en bilförare över den tillåtna hastigheten utgör vederbörande en trafikfara för övriga på vägen. Samma förhållande är det med den som kör med alkohol i kroppen. Han utgör också en trafikfara på vägarna. Ett relativt nytt moment i trafiken, som många menar också kan vara en trafikfara, är att föraren i samband med bilkörning samtalar i sin mobiltelefon. Att samtala i telefon på framför allt starkt trafikerade vägar, vilket förekommer, leder med stor sannolikhet till att man kan brista i uppmärksamhet. Det förekommer, tyvärr, på våra vägar att bilar rusar fram med förare som med ena handen styr bilen och med den andra håller i telefonluren. Hastigheten kan också komma över den tillåtna. Meningen med telefon i bilen kan väl inte vara att den skall användas på detta sätt? Vid en trafikolycka med dödlig utgång för någon tid sedan uttalade vakthavande polisbefäl angående olycksorsaken följande: Mannen kan ha somnat, han kan ha kört för fort eller talat i mobiltelefonen och därför brustit i uppmärksamhet. Ingen kan ha något emot att man installerar en mobiltelefon i bilen. Det underlättar säkert för många att utnyttja sin tid på ett bättre sätt. Skulle man inte kunna tänka sig att den som vill använda sin mobiltelefon kör in på en parkeringsplats eller - om man befinner sig på motorväg - kör av vid en avfart? Får man ett telefonsamtal under resans gång kan man be att få ringa upp , när man parkerat bilen. Det kan med fler bilar som installerat mobiltelefon behövas särskilda bestämmelser för föraren: Hur man får använda sin mobiltelefon vid körning på våra vägar. Detta för att få en bättre trafiksäkerhet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av bestämmelser om reglerad användning av mobiltelefon utifrån trafiksäkerhetssynpunkt. () ()
mot · GA02u239 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :U239 m. fl. Biståndsmedel till studenter från tredje världen Att bereda studenter från utvecklingsländer en studieplats i är ofta ett bra sätt att ge bistånd till utvecklingsländernas utveckling. De studenter som får utbildning i vårt land kan förväntas göra betydelsefulla insatser i sina hemländer. Anslaget gäststuderande i är kvoterat till 300 studerande. Detta anser vi vara en alltför snäv ram. Vi menar att som komplement till ordinarie anslag skall biståndsmedel kunna användas för att finansiera studier och uppehälle för ungdomar från tredje världen, framför allt till dem som önskar studera vård och teknik. Inom vård och teknik har en mycket god utbildningstradition, och inom vård och teknik är behoven av kompetens inom utvecklingsländerna mycket stora. SIDA och UHÄ bör av regeringen få i uppdrag att studera förutsättningarna för att med biståndsmedel finansiera studier och uppehälle för ytterligare 300 gäststuderande. Urvalet av studerande bör ske i samråd med resp. lands myndigheter. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar begära att regeringen studerar förutsättningarna för att med biståndsmedel finansiera utbildning och uppehälle vid svenska högskolor för ytterligare 300 gäststuderande. () () ()
mot · GA02u522 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:U522
mot · GA02u537 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :U537 m. fl. En om åtgärder mot tvångsförsvinnanden Allt fler stater med militärdiktaturer eller andra typer av ademokratiska regimer använder sig nu av tvångsförsvinnanden av misshagliga personer. Det innebär att polis eller militär eller paramilitära grupper, s. k. dödsskvadroner eller dödspatruller arresterar, griper och rövar personer som man vill göra sig av med. Det sker ofta utan vittnen med undantag för familjemedlemmar; inga protokoll upprättas, inga advokater eller jurister kan mobiliseras. påträffas offren döda på soptippar eller andra avskrädesplatser , ofta illa torterade och lemlästade. försvinner de spårlöst och deras kroppar återfinns aldrig. I samtliga fall förnekar polis, militär och andra myndigheter all kännedom om förhållandena, inga utredningar görs, inga skyldiga förhörs, inga handlingar upprättas och alla anmälningar avskrivs. Vi känner väl förhållandena från , men också i , , och på många andra platser sätts dessa försvinnanden alltmer i system. På många håll i världen har anhöriga och andra organiserat sig för att bekämpa dessa brutala metoder. De har slutit sig samman i en federation FEDEFAM (Federacion Latinoamericana de Asociaciones de Familiares de Detenidos Desaparecidos). En stödgrupp har bildats i . I första hand arbetar de för att sprida kunskap och bilda opinion över hela världen mot försvinnandena. I andra hand önskar de att en internationell konvention upprättas av FN. En konvention som klart fördömer och förbjuder FN :s medlemsstater att använda metoder som de ovan beskrivna. Ett sådant aktstycke behövs, trots de redan befintliga deklarationer och uttalanden av skilda slag som finns på det internationella planet. bör hos den begära att initiativ till en sådan konvention kommer till stånd. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen begär åtgärder för att bekämpa systemet med försvinnanden som används av allt fler stater, 2. att hos regeringen begär initiativ i FN för att en konvention mot sådana försvinnanden upprättas. [(vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02Ub12 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ubl2 () Forskning (prop. 1986/87:80) utbildar inom sin vårdhögskola av landets sjuksköterskor. Inom regionen tjänstgör ca 17 000 sjuksköterskor. Trots denna omfattande verksamhet har regionen ännu inte erhållit någon professur i omvårdnadsforskning. Detta är anmärkningsvärt då flera mindre landsting inom landet redan har erhållit professurer i omvårdnadsforskning eller är på god väg att inrätta sådana (, , ). Framställningar har gjorts under 1985-1986, dels från 19851986, dels från till 1986, om inrättande av en professur i omvårdnadsforskning. anhöll om en gästprofessur. har också i anslagsframställan för såväl 1985 som 1986 tillstyrkt dessa förslag, dock utan resultat. Det finns ett stort behov av att få en professur i omvårdnad inrättad för . En sådan kan bidra till utvecklingen inom både hälsooch sjukvårdsverksamheten och yrkesutbildningarna inom den landstingskommunal högskolan. Både utbildningen och den kliniska hälso- och sjukvården är av en sådan omfattning inom regionen att det väl motiverar en professur. Dessutom finns doktorerade personer inom regionen inom ämnesområdet omvårdnad. Såväl inom som har visat intresse för omvårdnadsprofessuren och har en beredskap inför en framtida utveckling. pågår förberedande diskussioner mellan dessa institutioner och om hur en framtida organisation och fakultetstillhörighet kan se ut. Med anledning av ovanstående hemställs att hos regeringen begär medel för inrättande av en professur i omvårdnadsforskning fr. o. m. /89 med placering vid i .
mot · GA02Ub265 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub265 m. fl. (vpk) Svenskundervisningen för invandrare Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Sf514 föreslås att för /88 under åttonde huvudtiteln undervisning för invandrare i svenska språket beslutar anvisa medel motsvarande för grund-sfi utöver regeringens förslag. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)