mot · G902Sk277 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk277 (c) Inkomstskatten Skattepolitiken är ett av de viktigaste instrumenten i den ekonomiska politiken. Det utgör också grunden för en solidarisk fördelningspolitik och är ett betydelsefullt inslag för en lugn lönerörelse. Regeringen har genom sina åtgärder skapat dåliga förutsättningar för den lönerörelse man själv säger är avgörande för huruvida den ekonomiska strategin skall lyckas. skatteuppgörelse genomfördes den mest omfattande marginalskattesänkningen . Socialdemokraterna har dock successivt urholkat dess intentioner. Deras skattepolitik har dessutom präglats av stor ryckighet och en inriktning bort från rättvisa mellan befolkningsgrupper och regioner. är kritiskt till skattepolitiska åtgärder där fördelarna går svaga grupper förbi. Det har t. ex. gällt den särskilda skatterabatten och det höjda schablonavdraget. Dessa åtgärder missgynnar pensionärer, småföretagare och människor som har långa resor till sitt arbete. Den progressiva statsskatten innebär först i inkomstlägen /år att den enskilde betalar mer i statsskatt än i kommunalskatt. Särskilt för låginkomsttagare är den proportionella kommunalskatten helt dominerande. Det innebär att de stora skillnaderna i kommunalskatt framstår som särskilt orättvis. För en familj med två inkomsttagare, vilka båda till utdebitering taxerar , kan skillnaden mellan högskattekommun och lågskattekommun vara /år. Grundläggande för en rättvis skattepolitik är att de stora skillnaderna i kommunalskatt kan begränsas genom ett effektivare skatteutjämningssystem. Vi återkommer med förslag i detta avseende i anslutning till den särskilda proposition som aviserats. Tillsammans med skatterna skapar inkomstprövade bidrag och avgifter höga marginaleffekter, vilka främst drabbar barnfamiljerna. Särskilt stora marginaleffekter uppstår genom reglerna för att erhålla bostadsbidragen. har till uppgift att pröva detta och väntas komma med sitt betänkande. Vi förväntar oss en proposition i detta ärende som väsentligt begränsar bostadsbidragens marginaleffekter. På den grund som skapas genom ett effektivare skatteutjämningssystem och minskade marginaleffekter genom avgifts/bidragssystemet blir det möjligt att forma en rättvis statlig inkomstskattepolitik som både tillgodoser sänkta marginalskatter och en rättvis fördelningspolitik. Det är med en sådan inriktning av skattepolitiken som det också blir möjligt för arbetsmarknadsparterna att sluta löneavtal som tillgodoser ekonomisk-politiska stabiliseringsmål och ger en realt ökad köpkraft. inriktar sin skattepolitik till förmån främst för låg- och medelinkomsttagare. Därigenom läggs en god fördelningspolitisk grund för avtalsrörelsen. En sådan inriktning betyder också att fler kan leva på sin inkomst efter skatt utan riktade bidrag. Arbetet med att utveckla skattesystemet måste föras vidare i syfte att skapa för den enskilde enkla och överskådliga regler. Rättvisan mellan olika skattebetalare skall upprätthållas. Skattesystemet skall främja övergripande mål i den ekonomiska politiken såsom exempelvis ökat sparande. En intressant möjlighet i detta sammanhang är den progressiva utgiftsskatt som aktualiserat. Vi återkommer till förslag i den riktningen i andra motioner. Det effektivaste sättet att sänka skatten för alla är att höja det kommunala grundavdraget. Detta avdrag har under en följd av år varit . Det faktum att beloppet inte justerats trots inflationen medför en smyghöjning av kommunalskatten. Enligt vår mening bör det kommunala grundavdraget höjas till . Det motsvarar en skattesänkning för alla med ca . Genom en sådan åtgärd minskas kommuners och landstings skatteintäkter med ca 2,8 miljarder . Vi anser att en ökning av det kommunala grundavdraget är en rättvisare skattereform än den höjning av schablonavdraget som socialdemokraterna drev igenom . Den av oss förordade reformen medför en skattesänkning också för dem som har avdrag för inkomstens förvärvande överstigande . Inte heller undantar vi pensionärer och småföretagare från den förmån som skattesänkningen utgör. bör i samband med den angivna förändringen av schablonavdrag och kommunalt grundavdrag hos regeringen begära skyndsamt förslag om förenklad deklaration i enlighet med de principer som redovisades i reservation nr 1 till skatteutskottets betänkande 1984/85:60. En sänkning av schablonavdraget till . innebär en merintäkt för samhället om ca . förslag att höja det kommunala grundavdraget med . och sänka schablonavdraget med . innebär en ökad rättvisa och sänkt skatt för stora grupper. Som exempel kan nämnas att vid marginalskatt innebär det skattesänkning för alla som kan redovisa avdrag för inkomstens förvärvande överstigande . (reseavdrag m.m.). Den grundläggande förutsättningen för stabilitet i skattesystemet är inflationsskyddade skatteskalor. Utan ett sådant skydd kommer, som , inflationen att smyghöja skatten och pressa upp marginalskatterna. bör därför besluta att basenheten (.) fastställs med fullt inflationsskydd. 1985/86 Sk277 Den s. k. brytpunkten i skattesystemet är den nivå från vilken tilläggsavgift tas ut. Därmed är det också den nivå från vilken avdragsbegränsningen har sin betydelse. Det är genom brytpunktens nivå man tillgodoser att målsättningen i marginalskattereformen upprätthålls. Enligt finansplanen överskrider av alla inkomsttagare den nivån. Bland de heltidsarbetande är siffran väsentligt högre, vilket är ett av lönerörelsens stora problem. a. från TCO:s sida har man argumenterat för en brytpunkt om . Enligt vår mening motsvarar den nivån bättre intentionerna i marginalskattereformen. Med ett fullständigt inflationsskydd uppnås den nivån om brytpunkten höjs från 16 till 18 basenheter. Vi förordar en sådan höjning. Med inflation blir då brytpunkten . Det medför ett inkomstbortfall för staten om ca 700 milj. kr. I detta sammanhang vill vi också framhålla familjebeskattningens betydelse när det gäller att upprätthålla rättvisa i skattesystemet. Alla tillgängliga uppgifter visar att den dramatiska skillnaden mellan olika typer av barnfamiljers standard är beroende om familjen har en eller två inkomster. Våra synpunkter på barnfamiljernas situation utvecklar vi i den familjepolitiska motionen. Här vill vi erinra om att skattereduktionen för ensamstående och hemmamakar varit . Värdet av detta avdrag bör för familjer med barn successivt höjas till . vilket med beaktande av våra familjepolitiska förslag i övrigt medför en minskad skatteintäkt om ca 300 milj. kr. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag om fullständigt inflationsskydd av skatteskalan, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag om höjning av den s. k. brytpunkten från 16 till 18 basenheter, 3. att beslutar att hos regeringen begära förslag om höjning av det kommunala grundavdraget från . 4. att beslutar att hos regeringen begära förslag om återställande av schablonavdraget vid inkomst av tjänst till . 1985/86 Sk277 samt att regeringen därvid tar initiativ för att skyndsamt presentera Mot. förslag om förenklad självdeklaration i enlighet med det anförda. . Åsling (c) () P.-O. ()