mot · G902U404 · 1986-01-27 00:00:00 — Genom att ett anklagat land, på samma sätt som också sker i samband med anklagelser för överträdelser som i andra sammanhang beträffande mänskliga rättigheter, har den anklagade staten alltför stora möjligheter att hindra att en undersökning kommer till stånd. Så länge inte en tillfredsställande komplettering av B-vapenkonventionen med en godtagbar kontrollprocedur eller en godtagbar efterlevnad av förpliktelser att låta FN :s generalsekreterare efter generalförsamlingens beslut verkligen också genomföra en effektiv kontroll av påstådda överträdelser mot förbudet av användning av kemiska vapen är utsikterna att nå en förtroendeingivande överenskommelse i vad gäller lagring och tillverkning av sådana vapen mindre. Detta hindrar inte att vi från svensk sida oförtrutet måste fortsätta arbetet på dessa frågor. Den europeiska säkerhetskonferensens mål är att genom arbete inom de tre sakområden eller korgar som definierats i slutdokumentet från den grundläggande konferensen i genom ett närmare samarbete mellan länder samt och främja fred, säkerhet och förståelse. Den första korgen upptar politiska frågor, såsom gränsers okränkbarhet och respekt för mänskliga rättigheter. Till den första korgen hör också de förtroendeskapande åtgärderna på det militära området. Den andra korgen behandlar teknologi, miljövård och ekonomiska frågor och den tredje samarbete på det humanitära området såsom informationsutbyte och förbättrade mänskliga kontakter över gränserna. En viktig förutsätt- Mot. ning för ESK-processens förlopp är att framsteg kan noteras inom vart och U404 ett av dessa områden och att en balans mellan korgarna upprätthålls. Nedrustningsförhandlingar syftar till att begränsa mängden vapen i världen. ESK-arbetet kan sägas syfta till att de vapen som ändå finns och kommer att finnas om nedrustningsarbetet kröns med framgång, visserligen på en lägre nivå, inte skall komma till användning. Ett nytt uppföljningsmöte för ESK skall äga rum i med början . Där skall resultatet av arbetet inom de tre sakområdena inkl. mötena i , , , och summeras. yttrade i sitt betänkande UU 1984/85:1 med anledning av en motion från moderata samlingspartiet: Det är självfallet viktigt att den ömtåliga balansen mellan ESK:s tre sakområden säkerhet, ekonomi och mänskliga kontakter upprätthålls. Såsom tidigare uppföljningsmöten visat kan en överbetoning av någon av dem riskera att ESK-processen råkar i baklås. Utskottet anförde vidare att som ESK-stat bör fästa lika vikt vid alla inslag i ESK-processen även om det, då uttalandet gjordes, befanns naturligt att ägnades särskild uppmärksamhet. Detta gäller givetvis fortfarande så länge en av de viktiga delkonferenserna pågår i vår huvudstad. Inför uppföljningsmötet innevarande höst är det synnerligen nedslående att medan arbetet inom fortgår på ett sätt som inger förhoppningar om substantiella resultat konferenserna i om de mänskliga rättigheterna och mötet i om utbyte mellan staterna på det kulturella området fick slutföras utan att man ens kunde enas om ett gemensamt dokument av något slag. Detta ställer oss inför inför betydande svårigheter. De förpliktelser har gentemot ESK-processen som helhet liksom den även av , bl. a. i det ovannämnda betänkandet från utrikesutskottet, uttalade uppfattningen att inte heller fortsättningsvis bör tveka att påtala kränkningar av de mänskliga rättigheterna var de än förekommer gör att förberedelserna inför måste bedrivas med den yttersta omsorg i vad gäller upprätthållandet av balansen mellan ESK:s olika korgar. arbete faller inom området för korg ett och för förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder på det militära området. Positiv fred dvs. en fred grundad på förtroende, respekt och vänskap härskar inte mellan båda maktblock. Avsikten bakom doktriner och politiska deklarationer kan aldrig bevisas eller motbevisas. Så länge förtroendet ännu är lågt måste överenskommelser kunna verifieras. Historien har visat att man inte börjar ett krig efter omsorgsfull mobilisring och i förvissningen om att det kommer att bli ett långvarigt och förödande utnötningskrig. 1 kärnvapenåldern är ett sådant beslut än mera otroligt. En förutsättning för att krig utbryter är att någon är, eller tror sig vara, tillräckligt militärt överlägsen för att snabbt kunna vinna ett krig utan att behöva möta en jämbördig motståndares hela militära kraft. De stora militära maktblocken hyser sannolikt en stor osäkerhet om Mot. hur deras eget och motståndarens komplicerade maskineri skulle fungera. Kärnvapenavskräckningen med dess hot om den totala förintelsen utgör en effektiv och ytterligare återhållande faktor. Utvecklingen innehåller dock ett antal möjligheter som antyder att ett snabbt första slag vilket inte behöver vara med kärnvapen skulle kunna avgöra det fortsatta förloppet i en snabbt inledd konflikt. Ett modernt samhälle kan lamslås utan omfattande förödelse eller stora militära insatser. Den militära teknologiska utvecklingen, som möjliggör ett lamslående av motståndarens försvar och kommunikationssystem, t. ex. genom telekrigföring eller möjligheten av en snabb besättning av vitala poster och baser eller kommunikationscentra, är en destabiliserande faktor. Från säkerhetspolitisk synpunkt är det därför viktigt att i nedrustningssammanhang diskutera, arbeta med och formulera förslag till förtroendeoch säkerhetsskapande åtgärder av en typ som minskar möjligheterna för ett överraskande inlett anfall. Sådana åtgärder är ökade möjligheter till information, regelbunden kommunikation och formaliserade system för krishantering. Möjlighet måste också skapas att undanröja riskerna för att missförstånd och feltolkning av motståndarens signaler oavsiktligt utlöser upptrappning av konflikter som kan få förödande konsekvenser. Det är ett svenskt intresse att inom ram kunna uppnå överenskommelser, inte bara om ökad information och ökad öppenhet beträffande militära dispositioner, utan även om restriktioner för vissa typer av verksamhet. Viktiga för vår egen säkerhet är övningar med och dimensionering av specialförband av typ landstigningsförband och luftlandsättningstrupper. Våra ansträngningar bör speciellt inriktas på att formulera och söka vinna gehör för någon form av restriktionsåtgärder av olika slag, t. ex. manövertak av restriktiv karaktär för sådana i offensiv planering viktiga specialtrupper. Regelbundet utbyte av årliga militära aktivitetskalendrar skulle också vara en åtgärd som minskar risken för överraskande anfall eller användandet av militära övningar som politiska påtryckningsmedel. Egna motsvarande utfästelser på dessa områden behöver inte heller innebära någon konflikt med vår egen försvarspolitik eller säkerhet. Ett sådant informationsutbyte liksom ökad öppenhet om fredstida militära dispositioner kan med fördel utformas så att ökad klarhet och detaljrikedom i vad gäller förhandsinformation ger större frihet vid genomförandet av militära övningar. Det kan utformas på ett sätt som ger resp. land större möjlighet att genomföra övningar av storlek och inriktning som passar landet i fråga utan att detta behöver ge upphov till ökad oro i omvärlden. Förslag av de olika karaktärer som här angetts finns i det gemensamma förslag som de alliansfria staterna lagt fram i . Detta förslag utgör en betydande del av det förhandlingsunderlag som arbetar med. Olika förhandlingsgrupper börjar nu med det konkreta arbetet att utifrån det omfattande tekniska och politiska underlag som arbetats fram under de gångna två åren utarbeta texter till slutöverenskommelser. Det faktum att resultatet av de delkonferenser inom ESK som hunnit avslutas inför varit utomordentligt nedslående får inte hindra Mot. att det från svensk sida görs allt för att åstadkomma ett verkligt betydelse- U404 fullt resultat i . Ett sådant resultat kan enligt vår mening bidra till att i finna vägar att reparera de bristande framgångar man haft på övriga områden. Utan framsteg när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna och behovet av att ge folken ökade möjligheter att utbyta erfarenheter inom kultur, information, teknik och utveckling liksom möjligheter att återförenas med anhöriga och att fritt resa mellan länderna kan inga verkligt betydelsefulla framsteg nås på vägen till en avspänning och till en fred, som grundas på förtroende i stället för på ömsesidig avskräckning. Efter bör arbetet inom ESK fortsättas. 1 vilka former detta kommer att ske är avhängigt av resultatet av uppföljningsmötet. Tidpunkten för när det konkreta arbetet att komma vidare utöver vad vi nu uppnår i på det militära området är naturligtvis också avhängig den tid Wienmötet kommer att ta. Det är dock inte ointressant att redan nu arbeta fram svenska förslag till hur det fortsatta arbetet skall bedrivas. I måste bl. a. mandat för eventuella fortsättningskonferenser utarbetas. Det är inte uteslutet att det från medlemsländernas sida finns önskemål om att en fortsättning på arbete i så fall åter skall förläggas till . Om ett sådant önskemål kommer att uttalas och utsikter finns att en ny konferens kan komma att innebära ett meningsfullt arbete bör en svensk beredskap för detta upprätthållas. De åtgärder som enligt det i givna mandatet skall förhandlas fram i nuvarande fas i skall vara militärt betydelsefulla, omfatta hela , vara politiskt bindande och försedda med lämpliga arrangemang för verifikation som motsvarar deras innehåll. De förslag som lagts fram av de alliansfria staterna fyller dessa krav. Störst förhoppningar att nå en överenskommelse finns inom de principområden, föranmälningar och observation av militära övningar, som fick en första grund i . Det starka svenska intresset att utöver åtgärder inom områdena information, föranmälan och observation också få med något av karaktären restriktion för militära aktiviteter hänger samman med önskan att efter kunna få arbeta med ett mandat som utvidgats till att också omfatta nedrustningsåtgärder. Det är för tidigt att uttala sig om i vilken mån det blir möjligt att uppnå någon form av restriktionsåtgärder som upfyller mandatens krav att vara militärt betydelsefulla. Detta minskar i så fall kraven på att redan i uppnå en utvidgning av det gällande mandatet. En motsatt utveckling att man redan i uppnår så betydelsefulla resultat som är möjliga under gällande mandat är givetvis önskvärd. Ett svenskt utvecklingsarbete beträffande förtroendeskapande åtgärder Ett ökat europeiskt intresse för balans, styrkeförhållanden och rustningsnivå inom det konventionella området har kunnat noteras, bl. a. som ett försök att minska kärnvapenberoendet. har också noterats någon aktivitet av större intresse för omvärlden inom förhandlingsarbetet i förhandlingarna om konventionella styrkereduktioner i 12 Möjligheterna till ett informationsutbyte eller annan form av Mot. närmare kontakt mellan MBFR-förhandlingarna i och ESK bör aktu- U404 aliseras, inte minst genom att de båda konferenserna under kommer att arbeta i samma stad. har av naturliga skäl kunnat avdela större personella och andra resurser till arbetet i den konferens som varit lokaliserad till vårt land. Detta har inneburit en utveckling av betydande kompetens hos flera personer, utveckling av nya intressanta möjligheter inom området förtroendeskapande åtgärder och även en ökad kunskap och insikt hos en intresserad svensk opinion för denna typ av arbete på att minska spänningen i vår del av världen. Enligt vår mening bör detta tas till vara. Det samarbete som utvecklats mellan de direkt involverade experterna på det militära och det politiska planet, försvarsstaben och Foa samt andra projekt som bör vara en god grund för fortsatt svenskt utvecklingsarbete inom området förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder. Med hänvisning till vad som anförs i motionen hemställs 1. att begär att regeringen i avvaktan på att ett fullständigt kärnvapenprovstopp kan uppnås verkar för att den försöksverksamhet med seismisk övervakning som pågår inte avbryts, 2. att beslutar begära att regeringen fortsätter verka för ett förbud mot biologiska vapen i enlighet med vad som föreslås i motionen, 3. att begär att regeringen verkar för generella säkerhetsgarantier i enlighet med vad som föreslås i motionen, 4. att begär att regeringen även fortsättningsvis skall verka för förhandlingar om förbud mot att kemiska vapen kvarhålls inom ramen för nedrustningskonferensen (CD) i , 5. att begär att regeringen fortsättningsvis skall verka för förbättrad kontroll av efterlevnaden av förbuden mot användning av kemiska och biologiska vapen, 6. att uttalar sig för vikten av att balansen mellan de tre sakområdena inom ESK-processen upprätthålls i pågående och kommande förhandlingar, 7. att begär att regeringen vid särskilt skall verka för konkreta säkerhetsskapande åtgärder av det slag som nämns i motionen, 8. att uttalar att regeringen särskilt bör beakta möjligheterna att ta till vara den svenska sakkunskap och kompetens som bl. a. utvecklats under arbete för fortsatt svenskt utvecklingsarbete inom detta område. 1985/86 U404