mot · G902A238 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:A238 och () Rekryteringsstödet Regeringen föreslår i proposition 1985/86:100, under anslag Sysselsättningsskapande åtgärder, att rekryteringsstödet skall avvecklas fr.o.m. . Rekryteringsstödet utformades så att såväl tillväxtpolitiska som stabiliserings- och fördelningspolitiska effekter skulle uppnås. Inledningsvis användes stödet främst utifrån tillväxtpolitiska motiv. Målet var i första hand att uppnå en tidigareläggning av rekryteringen i en uppåtgående konjunktur. Trots att stödet under första tiden främst användes i syfte att tidigarelägga rekryteringen visar AMS utvärderingar att stödet också haft avgörande fördelningspolitisk betydelse. AMS uppföljning av sökande, som fått arbete på reguljära arbetsmarknaden med rekryteringsstöd , visar att stödet i allt större omfattning inriktats på grupper som har en svag ställning på arbetsmarknaden. AMS utvärdering visar bl.a. att återinskrivningsfrekvensen bland dem som fått arbete genom rekryteringsstödet är mycket låg, i genomsnitt . De personer som erhållit rekryteringsstöd tidigare i stor omfattning har varit placerade i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder, t.ex. ungdomslag eller beredskapsarbete. Rekryteringsstödet har alltså fungerat som ett effektivt medel att finna arbete på den öppna arbetsmarknaden för exempelvis arbetslösa ungdomar eller grupper som tidigare enbart varit hänvisade till andra arbetsmarknadspolitiska insatser. AMS uppföljning visar också att de som anvisats med rekryteringsstöd tidigare fått flera anvisningar utan resultat. Dessutom har de haft upprepade arbetslöshetsperioder. Dessa fakta visar enligt vår mening att rekryteringsstödet är ett aktivt arbetsmarknadspolitisk! medel och då främst för grupper som utan stöd har stora svårigheter att erhålla arbete på den öppna arbetsmarknaden. Vi vill också framhålla att AMS i samarbete med parterna på arbetsmarknaden gör en översyn av rekryteringsstödet. Syftet med översynen är att utarbeta nya regler för att uppnå en effektivare användning av stödet. Rekryteringsstödet är också ett viktigt medel i den satsning på uppsökande verksamhet som sker i samarbete med vissa fackförbund, bl.a. , för att få ned långtidsarbetslösheten. erfarenheter visar att de enskilda beredskapsarbetena inte ger samma goda resultat som rekryteringsstödet. I jämförelse med beredskapsarbeten har rekryteringsstödet i högre grad lett till fasta anställningar i näringslivet. Hittillsvarande erfarenheter talar alltså för att rekryteringsstödet väl fyller en funktion som ett permanent inslag i en aktiv arbetsmarknadspolitik. Rekryteringsstödet bör självfallet i likhet med övriga arbetsmarknadspolitiska åtgärder konjunkturanpassas. Vid fördelningen av rekryteringsstöd bör regionalpolitiska hänsyn tas så att man kraftigt begränsar antalet rekryteringsstöd i de sysselsättningsmässigt överhettade" regionerna. Rekryteringsstödet skall ses som ett led i en aktiv och offensiv platsförmedling. Det har visat sig vara ett värdefullt hjälpmedel i förmedlingens företagskontakter. Liksom åtgärderna förökad yrkesmässig och geografisk rörlighet underlättar rekryteringsstödet för många sökande att snabbt komma i arbete. Det offentliga skyddsnätet i form av beredskapsarbete, ungdomslag etc. skall utnyttjas först i ett senare skede, när platsförmedlingens insatser inte räcker till. Rekryteringsstödet är användbart för sitt syfte både i hög- och lågkonjunktur. I en nedåtgående konjunktur finns det företag som är expansiva och vilkas möjligheter att bereda sysselsättning skall tas till vara. Fler arbetslösa kommer dessutom att ha behov av arbetsplaceringar med hjälp av rekryteringsstöd. Behovet av praktikplatser ute i näringslivet kommer också att vara stort. Sett ur företagens synvinkel skulle praktikplatser med rekryteringsstöd kunna vara ett sätt att förbereda rekryteringen i en senare konjunkturuppgång. Rekryteringsstödet bör kunna användas både för dem som är långtidsarbetslösa och för dem som tidigare haft upprepade perioder av arbetslöshet. Över huvud taget är det rimligt att ha de sökande som är svårplacerade som en målgrupp för rekryteringsstödet. Dessutom borde med detta betraktelsesätt rekryteringsstödet för en del ungdomar också kunna ses som ett alternativ till ungdomslag, speciellt som det finns ett behov att underlätta svårplacerade ungdomars möjligheter att hitta en lösning ute i näringslivet. Med åberopande av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rekryteringsstöd som ett effektivt arbetsmarknadspolitiskt medel. () () Mot 1985/86 A238