mot · G902Sf266 · 1986-01-23 00:00:00 — 1985/86:Sf 266 och () Sänkt egenavgift för företagare med låg inkomst För jordbrukare och småföretagare är egenavgifterna en dyr avgift. I vissa inkomstlägen är egenavgifterna faktiska avgifter för bl. a. socialförsäkring och pensionering. I andra inkomstlägen däremot har avgifterna en annan karaktär. De är där uteslutande en skatt där kostnaden inte ger någon ökad sjukpenninggrundande inkomst (SGI) eller pensionsgrundande inkomst (PG1). Eftersom reglerna för egenavgifter och inkomstskatt inte är samordnade uppstår i vissa skikt förstärkta negativa effekter. I det följande skall dessa problem belysas. Egenavgifter skall med vissa undantag betalas från den första inkomstkronan i förvärvskällan jordbruk eller rörelse till den sista. SGI räknas från . medan PGI räknas från ett basbelopp eller för år . till 7,5 basbelopp eller . För inkomster under ett basbelopp måste jordbrukare och rörelseidkare trots detta betala alla egenavgifter. Detta innebär att avgiften i detta skikt har karaktären av en ren skatt. Då skatt skall betalas efter bärkraft ter det sig märkligt att ju lägre inkomsten är ju högre blir den procentuella avgiften som utbytet därav sjunker till noll. Av följande exempel framgår med vilket godtycke dessa avgifter utgår. 1 exemplen räknas med en kommunalskatt om och egenavgifter om . 10 000 2 500 7 500 5 999 I 499 av jordbruk Schablonavdrag Nettointäkt Egenavgift Grundbelopp Kommunalskatt skatt och avgifter av jordbruk ± korrigering 1 Egenavgift Grundbelopp Kommunalskatt Skatt o. avgift 2 468 7 407 2 536 1 480 4 443 1 521 I exempel a) och b) visas hur egenavgifterna är den enda avgift som utgår vid låga inkomster. Lantbrukaren har i dessa fall skatter och avgifter om trots att någon inkomstskatt inte utgår. I fall b) har han inte någon nytta av den avgift som erläggs medan han i fall a) får SGI men inga PGI. Remarkabelt är också att i båda fallen har lantbrukaren svårt att tillgodogöra sig de avdrag som han har rätt till vid beräkning av taxerade beskattningsbara inkomster. År 1 föreligger rätt till ett 25-procentigt schablonavdrag vilket år 2 skall korrigeras för de verkliga kostnaderna år 1. I fall 1 a) gör schablonavdraget att någon beskattningsbar inkomst inte föreligger medan det i 1 b) inte finns någon sådan. Genom att avdrag i endast begränsad omfattning eller inte alls effektivt kan sänka den beskattningsbara inkomsten blir den procentuella kostnaden för avgiften hög jämfört med de fall den kan avräknas fullt ut. Det skall observeras att dessa effekter är för handen även vid betydligt högre inkomster nämligen då gården eller rörelsen drivs av ett par makar gemensamt. Om inkomsten av jordbruk/rörelse uppgår till . och delas mellan två makar som gemensamt drivit gården skall dessa följaktligen betala egenavgifter med i runda tal . med endast begränsat utbyte. Denna effekt medför att många makar väljer att i stället för att göra en korrekt inkomstuppdelning låta den ene maken ta hela inkomsten. Härigenom får man en ojämn inkomstfördelning mellan makarna vilket i sin tur leder till skilda pensions- och socialförsäkringsförmåner. De inbyggda tröskeleffekterna medför sålunda en social orättvisa mellan två makar. i skatter och avgifter utan att makarna får någon PGI. Om den skattemässiga avdragseffekten beaktas kostar egenavgifterna, , . Avdragseffekten är följaktligen . Inkomst jordbruk 130 000 Skatter o. avgifter 67 960 i skatter och avgifter. I detta fall erhålls såväl SGI som PGI. Om den skattemässiga avdragseffekten beaktas kostar egenavgiften , . Avdragseffekten är följaktligen . En egenföretagare med en inkomst . betalar samtliga avgifter och får inga förmåner. För inkomster mellan . och ett basbelopp fås SG1 men ingen PGI trots att en ATP-avgift om erläggs. Härvid bör beaktas de negativa effekterna för skogsbruket som gällande regler medför. På grund av att inkomst från avverkningsuppdrag och rotposter inräknas i underlaget för egenavgifter och leveransvirkesförsäljning sker så motverkar man önskemålet om kontinuerligt hög självverksamhet och avverkning inom privatskogsbruket. Många självverksamma privatskogsägare väljer nu att avstå från avverkning i egen regi speciellt då avverkningsuppdrag lämnas eller rotpost försäljs. Vi anser avgiftsuttaget orimligt och att avgifter över huvud taget inte skall utgå på inkomster . och att ingen avgift för ATP skall uttas under ett basbelopp. Vi anser vidare att reglerna om egenavgifter bör ses över och harmonieras med rådande förmåner och skattesystem. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar hos regeringen begära förslag om sänkta egenavgifter för företagare med låga inkomster i enlighet med det i motionen anförda. Schablonavdraget ger i detta fall en skattemässig avdragseffekt om mot i exempel 2. Det skall vidare observeras att om en rörelseidkare eller lantbrukare redovisar ett negativt resultat och får utnyttja detta som förlustavdrag år 2 utgår full avgift år 2. Trots att någon beskattningsbar inkomst inte behöver föreligga eller kan uppgå till små belopp. Vidare gäller för de lantbrukare eller rörelseidkare som har inkomst av olika förvärvskällor att de inte får kvitta underskott i en förvärvskälla mot överskott i en annan vid beräkning av underlag för egenavgifter. Detta skapar bristande konkurrensneutralitet mellan olika företagsformer och ryckighet i avgiftsbelastningen. 1 alternativ b) görs underskott kvittningsgillt på samma sätt som aktiebolag.