mot · G902312 · 1986-02-26 00:00:00 — m. fl. (m) Vissa åtgärder för omställning av energisystemet (prop. 1985/86:102) Sedan oljekrisen har den svenska oljeförbrukningen i det närmaste halverats. Det tidigare höga oljeberoendet har minskat till . Den viktigaste orsaken bakom dessa drastiska förändringar står att finna i marknadens reaktion på de höga oljepriserna. En orsak som också bidragit till den minskade oljeförbrukningen har varit de - i många fall mycket generösa - statliga bidragen. En del av dessa var vid den tid då de instiftades motiverade för att initiera energibesparingsåtgärder, men har senare förlorat sin betydelse. I motionerna 1984/85:2875 och 1984/85:2876 med anledning av proposition 1984/85:120 om riktlinjer för energipolitiken framhöll vi bl. a. att det finns anledning att kritiskt granska stora offentliga insatser för energibesparing. Energibesparing som uppnås till priset av ökad användning av andra resurser innebär ju inte nödvändigtvis något positivt. Snarare kan det i realiteten innebära att kostnaderna för energiförsörjningen ökar och energiförsörjningens säkerhet minskar. har marknadspriserna och de olika offentliga subventionerna arbetat i samma riktning - minskad oljeanvändning. är förhållandet annorlunda. har oljepriserna sjunkit mycket drastiskt och det kan således vara ekonomiskt motiverat att på kort sikt utnyttja olja i något högre utsträckning. De politiska försörjningsproblem som tidigare motiverade offentliga stödåtgärder i syfte att minska oljeanvändningen är inte längre lika framträdande då den svenska oljeimporten huvudsakligen sker från europeiska grannländer. I detta läge kan omfattande offentliga subventioner för minskad oljeförbrukning vara direkt negativt. På finns det också anledning att anta att oljepriserna åter kommer att stiga, men statsmakterna är inte bättre skickade att förutse denna utveckling än de enskilda aktörerna på energimarknaden. Därför kan inte heller ur denna synpunkt generella oljeersättningssubventioner motiveras. Regeringen har också i den föreliggande propositionen låtit tyngdpunkten i argumentationen förskjutas från oljeersättande åtgärder till omställning av energisystem inför den av regeringen förordade avvecklingen av kärnenergin . Vid ett flertal tillfällen har vi framhållit att det inte finns något tvingande motiv att fastställa 2010 som ett slut för kärnenergin i . Eftersom man på goda grunder kan utgå från att de nuvarande kärnkraftverken kan användas även efter 2010 föreligger det från vår synpunkt icke några avgörande skäl att med subventioner påskynda införandet av ny teknik. Däremot finns, vilket vi framhållit i motion 1985/86:N216, anledning att känna oro inför den situation med otillräcklig elgenereringsförmåga som kan Mot. uppstå inom loppet av bara . Men detta problem kan inte lösas med Det är anmärkningsvärt att notera att regeringen nu föreslår direkta subventioner även till det s. k. vindkraftsprogrammet. Så sent som vid behandlingen av förra årets energipolitiska proposition framhöll regeringen att ett vindenenergiprogram huvudsakligen skulle finansieras med mer eller mindre frivilliga bidrag från kraftindustrin. Vindkraftsprogrammet är också ett exempel på hur regeringen låter sin energipolitik grunda sig mer på visioner än på verkligheten. Statliga subventioner kan motiveras för åtgärder som syftar till att minska miljöproblemen i samband med energiomvandling. Stödet bör utgå till projekt som ligger nära ett kommersiellt förverkligande och bör gälla prototyp- och demonstrationsanläggningar. Som vi framhållit i motion 1985/86:N216 bör dock något stöd till anläggning av minikraftverk inte längre utgå. Därav följer också att stöd ej heller bör utgå enligt denna stödform. Beträffande den tekniska utformningen av stödet ansluter vi oss till de principer som regeringen redovisar i propositionen, dvs. att stöd till kostnader för investeringar i utveckling, anläggningar m. m. bör begränsas till högst och att bidragsandelen inte bör överstiga av investeringskostnaden. Stödet skall kunna utgå oberoende av vem som utför åtgärden. För /86 föreslår vi att 20 milj. kr. anvisas under ett anslag som bör benämnas E 22, Vissa åtgärder för ny miljövänlig energiteknik. För samma ändamål bör vidare fastställas en ram om 100 milj. kr. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om stöd för miljövänligare energiteknik, 2. att till vissa åtgärder för ny miljövänlig energiteknik på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 anvisar ett reservationsanslag av , 3. att medger att statliga garantier får lämnas för stöd för utveckling och introduktion av ny miljövänlig energiteknik intill ett sammanlagt belopp av , 4. att beslutar att till täckande av förluster i anledning av statliga garantier för oljeersättande åtgärder samt för utveckling av introduktion av ny miljövänlig energiteknik m. m. för /87 anvisa ett förslagsanslag av . () () () () Per () () () (m) () ()