mot · G902n291 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N291 () Handelspolitiska åtgärders betydelse för hushållens ekonomi Resultaten av olika undersökningar visar att handelspolitiska åtgärder på olika områden har stor betydelse för hushållens ekonomi. För handelspolitiken på jordbruksområdet har konjunkturrådet i uppskattat att en importprislinje på livsmedel skulle medföra en prissänkning i konsumentledet med i genomsnitt . För ett enskilt hushåll skulle detta innebära en årlig inkomstförstärkning på penningvärde. Störst skulle naturligtvis tillskottet bli för barnfamiljerna. Någon kompensation för jordbrukets inkomstbortfall har inte tagits med i beräkningarna. Inte heller har någon hänsyn tagits till subventioner. En kanske mer realistisk bild av kostnadsbesparingarna till följd av ett avreglerat jordbruk i ges av Bolin-Meyerson-Ståhl (1984). En avveckling av gränsskyddet skulle enligt skattningarna leda till en sänkning av konsumentpriserna på livsmedel med 4 å . Tillsammans med borttagandet av nuvarande subventioner skulle detta innebära en ökning av hushållens disponibla inkomster efter skatt med i genomsnitt (penningvärde). Några uppskattningar av effekterna för olika typer av hushåll finns inte. I har (1981) och Aanesland (NOU 1984:22) uppskattat kostnaden för det totala stödet till jordbruket. Jämfört med en situation där livsmedel importeras till låga världsmarknadspriser, innebär det nuvarande stödet till jordbruket en kostnad för de norska hushållen på 9,7 miljarder NOK (penningvärde). Tekopolitikens effekter på olika områden har analyserats i flera studier. I har (1981) undersökt effekterna av en 50-procentig ökning av den kvantitativt begränsade u-landsimporten. Konsumentpriserna på de reglerade textil- och konfektionsvarorna beräknas falla med 20 resp. . En total avveckling av gränsskyddet på konfektionsvaror beräknas av (1984b) leda till en sänkning av konsumentpriserna om maximalt . För ett genomsnittligt hushåll skulle detta innebära en årlig kostnadsbesparing på (penningvärde). Liksom för jordbruksprodukter skulle vinsten av en friare handel bli störst för hushåll med många barn. (1984) har beräknat de samlade kostnaderna av det statliga stödet och gränsskyddet i svensk tekosektor. Beräkningarna är relativt grova och baseras på samma tullsats, knapphetsränta samt priselasticiteter för alla varor. Totalt sett kan svenska konsumenter tvingas betala upp emot (priser) till följd av tekopolitiken. beräkningar förutsätts att importerade och inhemska varor ut- Mot. gör perfekta substitut. Några uppskattningar över hur olika typer av hushåll N291 drabbas finns inte. 1 Norgehar (1985) översiktligt analyserat effekten av en ökning av konfektions^aruimporten från länder i EG/EFTA-området. En fördubbling av denna import på bekostnad av importen från länder i frihandelsområdet beräknas leda till en minskning av de genomsnittliga importpriserna på konfektionsvaror med . penningvärde skulle detta medföra en minskning av konsumenternas importutgifter med 350 milj. Författarna har dock inte beaktat att priserna på importen kan leda till prisförändringar på oreglerad import resp. på inhemskt tillverkade produkter. Inte heller har man tagit hänsyn till en eventuell konsumtionsökning till följd av lägre genomsnittliga importpriser. Någon samlad bild av hur mycket tekopolitiken kostar norska konsumenter finns alltså inte . Varken för eller finns heller några uppskattningar över hur handelspolitiken sammantaget påverkar ekonomin för olika typer av hushåll. Det mest slående vid en genomgång av empiriska undersökningar av handelshinders effekter är hur litet som har gjorts i , och . Trots noggranna förfrågningar hos myndigheter, universitet och högskolor har jag inte kunnat finna någon utredning eller forskningsarbete som behandlar handelspolitikens effekter för hushållen i dessa länder. Utifrån resultaten av undersökningarna i och kan en dock mycket osäker bedömning göras av handelshinders kostnader i övriga . och har sannolikt lägre omfattning av handelshinder på livsmedelsprodukter och tekovaror än övriga nordiska länder. På dessa områden skulle handelspolitikens kostnader för de isländska och de danska konsumenterna därmed kunna vara lägre än för konsumenterna i övriga . Handelspolitikens kostnader för de finska konsumenterna kan dock grovt överensstämma med de uppskattningar som gjorts för svenska och norska konsumenter. Dessa bedömningar bör dock tolkas som hypoteser som bara kan prövas genom empiriska undersökningar. Sammanfattningsvis kan de handelshindrande åtgärderna inom jordbrukssektorn och tekoindustrin totalt kosta ett genomsnittligt hushåll i , kanske mer. Omvänt skulle en handelsliberalisering kunna öka hushållens inkomster med lika mycket. Observera att detta skulle medföra en evighetsvinst, dvs. hushållens inkomster skulle lyftas upp på en högre nivå . För en genomsnittlig svensk industriarbetare marginalskatt motsvarar vinsterna av en handelsliberalisering en ökning av bruttolönen med . För särskilt utsatta grupper, t. ex. stora barnfamiljer, kan inkomstökningen bli betydligt större. Konsumenternas kostnader för de importrestriktioner upprätthåller bör utredas. Det är helt nödvändigt att och regeringen får ett relevant beslutsunderlag, t. ex. för den kommande tekopolitiken. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att de handelspolitiska åtgärdernas betydelse för hushållens ekonomi bör utredas.