mot · G902ub239 · 1986-01-23 00:00:00 — m. fl. Bättre stöd åt medicinskt handikappade elever 1985/86 Ub239-245 Under /85 motionerades det om bättre stöd åt medicinskt handikappade elever. Motionen avslogs dels med motiveringen att SÖ har uppdraget att utarbeta ett informationsmaterial till skolorna, dels med hänvisning till den betydelse planeringsberedningarna kommer att få när det gäller att samordna insatser och vidta åtgärder bl. a. för elever med medicinskt handikapp. SÖ:s uppdrag att tillsammans med SoS utarbeta ett informationsmaterial är välkommet. Det blir emellertid ett material som på 30 sidor skall behandla tolv olika handikappgrupper. Det blir således både generellt och kortfattat. När det gäller planeringsberedningarnas insatser för elever med medicinskt handikapp har bl. SÖ uttalat att det inte kan bli tal om några stora insatser. Denna åsikt har stärkts efter de konferenser som HCK haft och där representanter för planeringsberedningarna deltagit. Uppfattningen från allmänna motionstiden kvarstår således. Det behövs resurser typ konsulenter i varje län för att underlätta för de många och tyvärr stigande antalet elever med medicinskt handikapp. Givetvis skall insatserna samordnas, men en sådan samordning bygger på att det finns kunskaper om eleverna man skall utveckla och samordna insatserna för. Sådana kunskaper om elever med medicinskt handikapp förs inte, med dagens system, in i arbetet på länsskolnämnderna och planeringsberedningarna på ett systematiskt sätt. Det får exempelvis negativa konsekvenser när det gäller SÅS-pengarna. Över huvud taget leder det till att skolan ofta för sent får veta behovet av särskilda insatser. För att illustrera omfattningen av barn med medicinskt handikapp återupprepar vi den i fjolårets motion nedskrivna uppräkning. Barn med psoriasis. Psoriasis bryter ofta ut i puberteten och därför kan skolgången bli påverkad av sjukdomen. Det är viktigt att den som får psoriasis ges stöd och information. God psykisk balans kan förbättra sjukdomsbilden och dålig psykisk balans ge ökade besvär. Problemen som kan uppstå i skolan kan vara av flera slag. Tidskrävande behandling är tröttsamt och minskar tillgänglig tid för läxläsning. Resor till behandlingsanläggningar tar tid från skolarbetet. Behov av stödundervisning kan uppstå. Efter gymnastiklektioner med påföljande duschning måste en elev med psoriasis kunna få hjälp att smörja in huden annars kan det uppstå skador som tar veckor att återställa. Svårigheter med kamratkontakter förekommer. Det är viktigt att både skolpersonal och kamrater i skolan får information om psoriasis. Barn med stomier. Barn i skolåldrarna har som regel fått sin stomi på grund 1 1 1985/86.3 sami. av medfödd missbildning. En annan orsak är kroniska inflammatoriska tarmsjukdomar som även efter stomioperationen kan ge återkommande problem. För att barn och ungdomar med stomi skall få en fungerande skolgång krävs kunskap i skolan både om hur det är att leva med en stomi och hur bakgrundssjukdomen fungerar. En elev som är stomiopererad kan behöva få hjälp med bandagebyte. Eleven måste ha tillgång till dusch och toalett med dörr som går att låsa samt lämplig plats att förvara hjälpmedel. Anpassad kost kan behövas. Återkommande korta eller längre sjukdomsperioder kan ge behov av stödundervisning. Undervisning i samband med sjukhusvistelse måste fungera bättre. Barn med diabetes. Man räknar med att omkring 2 500-3 000 barn är diabetiker. Diabetes visar en tendens till att gå allt längre ned i åldrarna. har en paroll - MIMIK - där man uttrycker vad som är viktigt att tänka på. MIMIK är en förkortning för mat, insulin, motion, information, kontroll. Barn med diabetes skall helst leva ett regelbundet liv för att balansen mat-insulin-motion skall fungera. Det måste man ta hänsyn till i skolan, t. ex. vid schemaläggningen så att gymnastiklektionen inte läggs strax före lunch. Det kan också vara svårt för en elev med diabetes att koncentrera sig när det har gått efter måltid. Elever med diabetes måste därför ha tillgång till mellanmål. Läraren bör också kunna förse eleven med druvsocker vid behov. Det är viktigt att lärare och elever får information om hur diabetessjukdomen verkar. Barn med epilepsi. Barn med epilepsi skall inte särbehandlas i skolan. Det är viktigt att de får ta del i alla verksamheter. behövs extra tillsyn t ex. vid bad. Stress kan utlösa ett epileptiskt anfall och det kan komplicera t. ex. i samband med skrivningar i skolan. Medicinen kan ge trötthet som påverkar skolarbetet. Vissa elever med epilepsi får anfall som är en kort frånvaro. Den anfallstypen kan uppfattas som om eleven är ouppmärksam och påverka elevens möjligheter att tillgodogöra sig undervisning. Barn med cystisk fibrös. I finns 250 människor med cystisk fibrös. Det övervägande antalet är . Barn med cystisk fibrös har ofta problem med trötthet på grund av infektioner och dåligt näringsupptag. De kan behöva möjlighet att vila under skoldagen. Sjukfrånvaron är ofta stor och det är därför viktigt med tillgång till stödundervisning och undervisning vid sjukhusvistelse. Näringsriktig och tillräcklig mat är viktigt och ställer krav på skolmåltiderna. Barn med cystisk fibrös måste avsätta mycken tid för behandling som kan vara tröttande. Det är viktigt att informera rektor i skolan så att han får argument för resurser till skolan till stöd för barnet. Särskilda resurser måste satsas också på eleverna när de kommer till gymnasieskolan. Barn med allergiska problem. Det finns många olika typer av allergier, t. ex. eksem, tarmbesvär och andningsbesvär. Man kan aldrig jämföra två allergiker. Ingen är den andra lik. Genomsnittligt finns i varje skolklass tre-fem barn med allergiska besvär. Bristen på kunskap om allergier är påtaglig i skolorna även om SÖ informerat om detta handikapp. Barn med allergier skall inte utestängas från verksamheter. Lokaler i skolan måste rengöras noga med våttorkning. Hemklassrum bör finnas. Dietkost måste kunna hållas. Barn med allergier äter ofta mediciner som ger upphov till trötthet, vilket man måste ta hänsyn till i skolan. Barn med kroniska njursjukdomar. I finns ca 70 barn som är kroniskt njursjuka. tas sju-åtta barn i aktiv behandling, dvs. för transplantation eller dialys. Dialysbehandling sker då ofta i avvaktan på transplantation. Skolsituationen för barnen är beroende av i vilket skede av behandlingen de befinner sig. Behandlingsformerna är diet, som även innebär restriktioner för vätskeintag. Medicinering kan ingå i de olika formerna av behandling. Barn som dialyserar vid sjukhus får stor frånvaro. Även barn med andra typer av behandling kan ha stor frånvaro på grund av trötthet, återkommande infektioner m.m. Barn med kroniska mag- och tarmsjukdomar. De sjukdomar man oftast talar om är Ulcerös Coht och Morbus Crohn. Några av besvären vid dessa sjukdomar är att man kan ha svårt att ta upp näring och hålla avföringen. Detta kan leda till svårigheter för barnen i skolan. Behandlingen vid dessa sjukdomar består ofta av speciell diet med näringstillägg. I vissa fall leder sjukdomen till stomioperation. För de här barnen är det alldeles avgörande att maten i skolan fungerar. Barnen behöver stöd och en bra känslomässig miljö. Stress påverkar barnens situation negativt och ökar besvären. Eleven måste ha ständig tillgång till toalett med låsbar dörr. Helst bör det vara en egen toalett så att eleven kan känna sig trygg. Barn med hjärtsjukdomar. Variationerna mellan vad barn med hjärtsjukdomar kan klara av är stora. Det finns ca 4 000 hjärtsjuka barn i skolan varav ca 250 har stora problem med sin skolgång. Hjälpbehoven kan variera från mycket ringa stöd till behov av elevassistent och hemundervisning. En del hjärtsjuka barn går i skolan endast . Ofta är det svårt att få omgivningen att förstå de stora variationerna i vad eleven klarar av. Anpassad skoltid kan ibland behövas, så att det också blir tid för fritid. Informationen är särskilt viktig när barnet skall börja skolan eller byta stadium. Det är viktigt att undervisningen anpassas till elevens möjligheter exempelvis i gymnastik. Kontakt mellan skolan och fritidshemmet måste finnas. Barn med blödarsjuka. gick blödarsjuka barn på internat vid Eugeniahemmet och . går blödarsjuka barn i den vanliga skolan. Föräldrarna får ta på sig mycket av ansvaret för att skolpersonal och kamrater skall få information. Det är viktigt att ta kontakt med skolan innan barnet skall börja. Ett blödarsjukt barn kan behöva assistent i förskolan och i skolan. Det måste exempelvis finnas någon som kan följa med till sjukhuset om en blödning uppstår. Anpassad fysisk träning är viktig för att stärka lederna och motverka att blödning uppstår. Det ställer speciella krav på innehållet i gymnastiken. Ofta är det svårt att vinna förståelse för att det behövs särskilda åtgärder. Mot bakgrund av ovanstående föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande behovet av insatser för elever med mediciniskt handikapp. () ()