mot · G902Bo216 · 1986-01-27 00:00:00 — Som utgångspunkt tar man faktiska eller förmodat dåliga stammar och ledningar och så säger man att eftersom stammarna måste bytas så måste också köksinredning och badrumsutrustning bytas. Sedan kan man stuva om mer eller mindre i lägenheterna. I värsta fall placeras köksinredningen i sovalkoven och köket kallas sovrum. Och syftet är uppenbart, det är att få alla eller de flesta hyresgästerna evakuerade, helst med kommunens hjälp. Syftet är vidare att få det eftersatta underhållet finansierat med statliga bidrag och att få standarden att se ut som nybyggnad. Då vet man också att hyran ligger i topp och att högst av hyresgästerna kan återflytta. Visserligen krävs det samråd med kontaktkommittén och hyresgästintyg från hyresgästföreningen. Men det är bara i undantagsfall som hyresgästerna kan bjuda på kvalificerat motstånd. I allmänhet låter de sig övertygas av fastihetsägarens och hans konsulenters argument. Som kan låta ungefär så här: normerna kräver detta för att få statliga lån, då måste kommunen gå med på detta osv. Är hyresgästerna alltför omedgörliga så kan man alltid räkna med att hyresnämnden har förståelse för fastighetsägarens ekonomi. I linje med förarbetena till lagstiftningen skall fastighetsägarens åtgärder vara ekonomiskt motiverade, dvs. det måste vara ekonomiskt lönsamt för fastighetsägaren och lönsamt är det ju mera som fastighetsägaren kan förändra och bygga om, ju större lån och ju mera bidrag får man med de nuvarande bestämmelserna! Det är mot den här bakgrunden som vi från vpk föreslår en förändring vad det gäller tillämpningen av saneringslagstiftningen. Man skall enligt vår mening inte utan hyresgästernas medgivande kunna gå längre än till lägsta godtagbara standard. Vpk har i olika sammanhang framhållit att programmet för bostadsbeståndets förbättring, det s. k. ROT-programmet måste utvidgas till att omfatta även offentliga byggnader, om man skall uppnå det uttalade syftet då det gäller en snabb förbättring av vårt bostadsbestånd och att bekämpa arbetslösheten. ROT-programmet måste omfatta arbeten med eftersatt underhåll och eftersläpningar då det gäller samhällsservicen. Det borde också vara möjligt med en tidigareläggning av arbeten både vad det gäller underhåll och nybyggnader av olika kommunal-, landstings- och statliga objekt som barnstugor, skolor och sjukhus, bibliotek, idrottsanläggningar, förvaltningsbyggnader och samlingslokaler. Det borde också klart uttalas att programmet skall omfatta åtgärder för att rätta fel och brister, byggfusk, fukt- och mögelskador och att de allmännyttiga bostadsföretagen skall erhålla ränte- och amorteringsfria tilläggslån för sådana merkostander. Inte minst är det viktigt att nu åtgärda de länge eftersatta behov som finns då det gäller VA-näten i kommunerna. För vaije månad, som går blir beståndet allt sämre. Man gör allt större förluster genom trasiga vattenledningar osv. Här kommer också kravet på en bättre vattenkvalitet in i bilden. Det kommer att bli dyrare ju längre man skjuter de nödvändiga åtgärderna framför sig. Drygt hälften av avloppsnätet i vårt land är eller senare och mycket av avloppsledningarna består av betongrör som är mer än . Vattenledningarna består i stor utsträckning av gjutjärn och rör med begränsad livslängd. Förnyelsetakten vad gäller vatten- och avloppsledningar är så dålig att man i många fall kan räkna med att den takten är anpassad till en 500-årig livslängd! Man borde kunna förnya de ledningsnät som är anlagda . Det är alltså hög tid att ta upp och aktualisera frågorna om underhåll och förnyelse av kommunernas stora VA-nät. Vi anser det också angeläget att utvidga ROT-programmet till att omfatta också landets folkhögskolor, dvs. underhålls- och tillbyggnadsåtgärder i deras lokalbestånd. Villkoren för lån och bidrag bör för den utvidgade sektorn utformas med ledning av nu gällande villkor för ombyggnad av bostäder och vissa lokaler. Räntebidrag till kommunerna bör emellertid begränsas till hälften av vad som utgår. Vi beräknar att en utvidgning av ROT-programmet i enlighet med våra förslag medför ökade anspråk på statsmedel med ca 300 milj. kr. som arbetat kommer med sitt slutbetänkande efter att lämnat ett omfattande delbetänkande (SOU 1984:34, 35,36). Direktiven för kommittén var mycket omfattande och dess huvuduppgift angavs vara att överväga åtgärder som åter ger bostadspolitiken en social inriktning. Förslagen från kommittén kommer att bli föremål för en bred remissverksamhet och troligen en omfattande regeringsproposition , till vilken det då blir anledning att återkomma. Vpk har därför avstått från att i denna eller andra motioner till årets ta upp en del bostadspolitiska frågor och förslag. Några viktiga, aktuella och betydelsefulla frågor om de höga boendekostnaderna, bostadsbidragen, bostadsbyggandets omfattning och inriktning, boendesegregationen etc. kan emellertid inte vänta på förslag och åtgärder. Vpk är kritiskt mot huvudlinjen i regeringens politik. Vi har fått en ökad ojämlikhet, en ökad snedfördelning av inkomster och förmögenheter. med stora reallönesänkningar för löntagarna/hyresgästerna har många spekulanter gjort stora s.k. klipp, inte minst på fastighetsmarknaden. En beskattning av ökade realräntor som ett led i bekämpandet av inflationen är som bekant ett av de förslag som vpk aktualiserat. Vi har också ställt krav om en kraftig räntesänkning och framhållit de positiva effekterna det skulle få bl. a. på bostadsmarknaden i form av lägre produktionskostnader, ökat byggande och framför allt lägre boendekostnader. Utrymme för ytterligare en allmän räntesänkning finns och den borde genomföras . Det första steget för en ny bostadspolitik måste bestå i att sätta stopp för hyreshöjningar, vaije hyreshöjning är en löneminskning och arbetare och tjänstemän måste försvara sin levnadsstandard och ta upp kampen mot hyreshöjningarna. I tider av ekonomisk kris framstår detta tydligare än annars. Vpk kräver hyresstopp och ett hyresstopp måste kombineras med stöd till de allmännyttiga bostadsföretagen, ja hyresstoppet måste realiseras just genom ett sådant riktat stöd. Vpk har även i tidigare sammanhang föreslagit ett statligt stöd till allmännyttan i form av ränte- och amorteringsfria lån. Behovet av sådant stöd kvarstår även om ROT-lån/ombyggnadslån finns. Lånen kan utformas på sådant sätt att bostadsföretagen kan erhålla lån av en storleksordning som svarar mot de hyreshöjningsbehov som finns efter förhandlingar mellan bostadsföretag och hyresgästförening. Finansiering av dessa lån torde ombesörjas av (). Sådana lånemöjligheter bör införas fr. o.m. för att förhindra nya hyreshöjningar, i avvaktan på förslag och åtgärder från statsmakterna som långsiktigt kan stoppa hyresutvecklingen och pressa ner boendekostnaderna, framför allt i nyproduktionen. Med hänvisning till vad som anförts föreslås 1. att inte medger extra upptrappningar av de garanterade räntorna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omfattningen av ny- och ombyggnad av bostäder och utvidgat ROT-program, 3. att inför att möjligheten till ränte- och amorteringsfria lån till allmännyttiga bostadsföretag införs för att undvika hyreshöjningar, 4. att begär att regeringen lägger fram förslag om statlig totalfinansiering i enlighet med vad i motionen anförts, 5. att till Räntebidrag m.m. för /87 Mot. anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . (vpk) (vpk)