ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02T108 · 1986-11-18 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T108 m. fl. parkeringsövervakning (prop. 1986/87:51) kommunisterna ser på det framlagda förslaget som ett resultat av de privatiseringssträvanden som pressas fram på många områden i samhället . De krav som ligger bakom regeringspropositionen har knappast tvingats fram av allmänheten eller enskilda trafikanter utan är snarare ett steg som ytterligare banar väg för de privata bevakningsföretagens utbredning. Tvärtom borde en breddning ske när det gäller de lokala myndigheternas och trafikövervakarnas arbetsuppgifter så att t. ex. övervakarnas status ökar i förhållande till . Vpk kan i stort instämma med Svenska kommunalarbetareförbundets yttrande där förbundet påpekar det viktiga i att allmänhetens/trafikanternas förtroende för rättssäkerhet och lika behandling upprätthålls. 1. att beslutar avslå proposition 1986/87:51 om parkeringsövervakning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna det mindre lämpliga i att lämna över förvaltningsuppgifter från kommunerna till enskilda och privatföretag. (vpk) (vpk) 1986/87 T108 109 1 1986/87.
mot · GA02T109 · 1986-11-18 00:00:00 — Motion till 1986/87:T109 revisorers förslag om dimensioneringen av SMHIis nät av vattenföringsstationer m. m. 1986/87:6) revisorer föreslår en utbyggnad av resurserna hos SMH1, bl. a. emedan den nya och den nya naturresurslagen kräver ökad information om vattenföringen i bäckar, åar och floder till primärkommunerna. 1 rapporten i fråga påpekas med stöd av alla tillfrågade remissinstanser behovet av ett större antal stationer för mätning av vattenföringsuppgifter samt av organisation och utrustning för att bearbeta informationerna från dessa och för att vidarebefordra uppgifterna till bl. a. primärkommunerna. Rapportens slutsatser är av utomordentligt stort intresse för och , vilka båda drabbats hårt av oförutsedda översvämningar eller i varje fall översvämningar man inte blivit förvarnad om. 1 anledning härav hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en eventuell utbyggnad av SMHIis resurser bör påbörjas med prioritet i och och där inriktas mot förbättrade förvarningsmöjligheter mot översvämningskatastrofer.
mot · GA02u101 · 1986-11-12 00:00:00 — Motion till 1986/87:U101 m. fl. Fortsatt giltighet av lagen (1985:1052) om rätt för Mot. kommuner och landstingskommuner att vidta 1986/87 bojkottåtgärder mot (prop. 1986/87:10) U101 I proposition 1986/87:10 föreslås att den tidsbegränsade lagen (1985:1052) om rätt för kommuner och landstingskommuner att vidta bojkottåtgärder mot skall fortsätta att gälla från och med l tills vidare. I enlighet med vårt ställningstagande då regeringens proposition 1985/ 86:52 behandlades yrkar vi avslag på föreliggande proposition. Vår motivering är samma som . utrikes-, säkerhets- och biståndspolitik skall utformas av riksdag och regering. De grundläggande bestämmelserna om den kommunala kompetensen finns i 1 kap. 4 § kommunallagen. De närmare gränserna för den kommunala kompetensen har dragits upp av rättspraxis. En utvidgning av kommunernas och landstingskommunernas kompetens i utrikespolitiska frågor kan komma att inkräkta på utrikespolitiken. Utvidningen av den kommunala kompetensen i dessa frågor strider dessutom mot den s. k. lokaliseringsprincipen, då de åtgärder som lagen öppnar möjlighet till saknar samband med den egna kommunen. Den övervägande delen av kommunernas och landstingskommunernas import från utgjordes dessutom av lantbruksprodukter för vilka gäller lagstadgat förbud mot införsel. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att avslår regeringens förslag om fortsatt giltighet av lagen (1985:1052) om rätt för kommuner och landstingskommuner att vidta bojkottåtgärder mot . (m) () () () () () 1 1986/87.
mot · GA02Bo124 · 1986-12-03 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bol24 . m. fl. Förlängning av undantag från markvillkoret i fråga om bostadslån för vissa egnahem (prop. 1986/87:67) Markvillkoret i samband med statlig bostadslångivning innebär i princip att bostadslån endast lämnas om kommunen förmedlat den mark på vilket byggnadsföretaget skall genomföras. Bostadslån för styckebyggda småhus som uppförs för den lånesökandens egen räkning är undantagna från markvillkoret. I proposition 1986/87:67 föreslås att detta undantag skall förlängas t. o. m. utgången av 1988. Motivet för att de styckebyggda småhusen är undantagna från markvillkoret är bl. a. strävandena att öka produktionen av småhus. Sedan regeringsskiftet har antalet nyproducerade lägenheter i småhus minskat med över 13 000. Det är uppenbart att efterfrågesituationen på marknaden är sådan att markvillkoret inte fyller någon funktion och denna regel bör därför upphävas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att med anledning av proposition 1986/87:67 upphäva markvillkoret vad avser styckebyggda småhus. () () () () 1986/87 Bol24
mot · GA02Bo125 · 1986-12-04 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bol25 m. fl. Förlängning av undantag från markvillkoret i fråga om bostadslån för vissa egnahem (prop. 1986/87:67) I proposition 1986/87:67 föreslås att s. k. låntagarbyggda egnahem skall undantas från markvillkoret . I propositionen anförs: Markvillkoret i samband med den statliga bostadsfinansieringen innebär att bostadslån och räntebidrag för ny- och ombyggnad av fastigheter som inte har förvärvats från kommunen bara lämnas om kommunen medger att så får ske. Syftet med villkoret är att kommunen skall ha möjlighet att ställa de krav på projekten som behövs för att främja kommunens mål för bostadsförsörjningen. Markvillkoret innebär att det är kommunen som bestämmer när och var det skall byggas. Det innebär också att kommunen bestämmer vem det är som får bygga. Markvillkoret har verksamt bidragit till att kommunernas inflytande över bostadsproduktionen ökat. Konkurrensen har minskat vilket lett till högre kostnader och ett mindre utrymme för de boendes önskemål. Regeringens förslag att undanta en grupp från markvillkoret är långt ifrån tillräckligt. Moderata samlingspartiet har under en lång följd av år krävt att markvillkoret skall avskaffas. Vi upprepar nu detta krav. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att avskaffar markvillkoret. () () () () () 1986/87 Bo 125
mot · GA02Jo115 · 1986-12-17 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jol 15 och () Jaktlag, m. m. 1986/87:58) I proposition 1986/87:58 föreslås en ny jaktlag som skall ersätta den nu gällande lagen (1938:274) om rätt till jakt. Lagen innehåller även bestämmelser till grund för den ordning som i fortsättningen bör gälla för älgjakten. För älgjakt skall krävas särskilt tillstånd (licens) och jakten skall bedrivas inom ett registrerat område (licensområde). påbörjades försöksverksamhet med reglerad älgjakt i . Huvudprincipen är att efter ansökan av jaktmarksinnehavaren beslutar om en älgtilldelning för markområdet i fråga. Tilldelningen kan avse vuxna djur och kalv, enbart vuxet djur eller enbart kalv. Regeringens förslag till älgjaktssystem är en förbättring i förhållande till det nu i flertalet län tillämpade systemet samordnad älgjakt. Vi anser fortfarande att det i prövade systemet reglerad älgjakt är bättre än föreslagna system med hänsyn bl. a. till att registrering av jaktområden inte förekommer, vilket medför minskat arbete. Vi vill inte motsätta oss att förslaget till älgjakt genomförs i de län som har samordnad älgjakt, med undantag dock av de föreslagna särskilda licensområdena. Vi föreslår att nuvarande system "reglerad älgjakt" får fortsätta att användas i jämsides med det nya älgjaktssystemet i landet i övrigt. Vad gäller särskilda licensområden kommer detta att innebära en fördröjning av samgående i jaktområden. Sådana ärenden kommer också att medföra onödiga administrativa svårigheter. Med hänvisning till vad som anfört hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regler för älgjakten i . () () 1986/87 Jol 15119 1 1986/87.3 sami.
mot · GA02Jo118 · 1986-12-17 00:00:00 — Motion till 1986/87:Joll8 Jaktlag, m. m. 1986/87:58) I propositionen behandlas bl. a. älgjakten inom renskötselområdet såväl vad avser samernas/samebyarnas egen jakt som den jakt som upplåts åt andra. I lagförslaget 10 §, som behandlar vem som har jakträtten, benämns samernas jakträtt som samernas rätt att jaga medan det i övrigt talas om "jakträtt". I motiven används däremot termen jakträtt i förhållande till även samernas jakträtt. Några övriga upplysningar lämnas inte om varför skilda begrepp används. Då någon anledning inte finns att bibehålla oklarhet föreslås att 10 § tredje stycket ges följande lydelse: Om samernas jakträtt finns särskilda bestämmelser. I propositionen framförs vidare vissa motiv och uttalanden, som skulle kunna tolkas så att regeringen lagstiftningsvägen berör rättsförhållanden som rätteligen skall prövas i domstol. Här åsyftas ett uttalande på s. 45 i propositionen, där det anges beträffande renbetesfjällen och markerna ovan odlingsgränsen att lantbruksnämnden enligt rennäringslagen kan besluta om upplåtelse av markägarens jakträtt på kronomark". I lagrådsremiss om jaktlag beslutad av regeringen återfinns motsvarande formulering på s. 49 dock med den skillnaden att ordet "markägaren inte är infört och frågan är därför inte heller underställd lagrådets prövning. Enligt högsta domstolens dom i Skattefjällsmålet ingår jakträtten i samernas bruksrätt. Frågor om samiska rättsförhållanden behandlas av samerättsutredningen. Det framstår därför som angeläget att ett beslut av inte kan uppfattas som ett ställningstagande i en rättsfråga allra helst som någon särskild utredning eller motsvarande i denna del inte framläggs eller i övrigt bör vara föremål för någon behandling i detta sammanhang. Härvid gäller samma synpunkter som gjorde sig gällande vid antagandet av rennäringslag, där uttalade att ett beslut i rättsfrågor inte innebär något ställningstagande i då pågående prövning av rättsförhållandet mellan staten och samern a/samebyarna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att 10 § tredje stycket jaktlagen ges följande lydelse: Om samernas jakträtt finns särskilda bestämmelser, 2. att som sin mening ger regeringen tilt känna att ett antagande av propositionen i den i motionen berörda delen inte innebär något ställningstagande beträffande innehållet i samernas bruksrätt inom sameallmänningen. 1986/87 Joll8
mot · GA02Jo122 · 1986-12-17 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jol22 och () Jaktlag, m. m. 1986/87:58) I proposition 1986/87:58 om jaktlag, m. m. föreslås en ny jaktlag som bl. innehåller bestämmelser till grund för den ordning som i fortsättningen bör gälla för älgjakten. Förslaget innebär att de båda nuvarande systemen med reglerad resp. samordnad älgjakt upphör. Älgjakt får enligt förslaget i fortsättningen ske endast efter licens av och inom område som registrerat. Detta gäller dock inte om jakten avser endast älgkalv. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . I , och bedrivs försöksverksamhet med reglerad älgjakt. Försöken har pågått i de båda förstnämnda länen. Försöksverksamheten innebär att älgjakt får ske endast efter tillstånd av . Det föreslagna nya systemet skulle medföra ett betydande merarbete för och älgjägarna. Förutom beslut om viss kvot skall även särskilda registreringsbeslut meddelas. måste också ta ställning till vilka områden som skall registreras. Innan registrering kan ske måste därjämte ha införskaffat aktuell karta och fastighetsförteckning från jaktlagen vilket inte kan ske förrän tagit ställning till propositionen. För att förhindra dubbelregistrering krävs också att lägger in licensområdena på en översiktskarta. Vi gör den bedömningen att arbetet med genomförandet av det nya systemet inte kan vara klart till höstens älgjakt. Av detta följer betydande olägenheter och stor osäkerhet för jägarna om jaktens bedrivande. Nuvarande tillståndssystem bör därför gälla för dessa län . Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att beslutar att i övergångsbestämmelserna till den nya lagen ta in en föreskrift om att de nya bestämmelserna för älgjakt skall tillämpas först fr. o. m. i län med reglerad älgjakt. () () 1 1986187.3 sami.
mot · GA02Jo123 · 1986-12-17 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo 123 m. fl. (s, m, fp, c) Jaktlag, m. m. 1986/87:58) I proposition 1986/87:58 om jaktlag, m. m. föreslås en ny jaktlag som bl. innehåller bestämmelser till grund för den ordning som i fortsättningen bör gälla för älgjakten. Förslaget innebär att de båda nuvarande systemen med reglerad resp. samordnad älgjakt upphör. Älgjakt får enligt förslaget i fortsättningen ske endast efter licens av och inom område som registrerat. Detta gäller dock inte om jakten avser endast älgkalv. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . I , och bedrivs försöksverksamhet med reglerad älgjakt. Försöken har pågått i de båda förstnämnda länen. Försöksverksamheten innebär att älgjakt får ske endast efter tillstånd av . Det föreslagna nya systemet skulle medföra ett betydande merarbete för och älgjägarna. Förutom beslut om viss kvot skall även särskilda registreringsbeslut meddelas. måste också ta ställning till vilka områden som skall registreras. Innan registrering kan ske måste därjämte ha införskaffat aktuell karta och fastighetsförteckning från jaktlagen, vilket inte kan ske förrän tagit ställning till propositionen. För att hindra dubbelregistrering krävs också att lägger in licensområdena på en översiktskarta. Vi gör den bedömningen att arbetet med genomförandet av det nya systemet inte kan vara klart till höstens älgjakt. Av detta följer betydande olägenheter och stor osäkerhet för jägarna om jaktens bedrivande. Nuvarande tillståndssystem bör därför gälla för dessa län . För att undvika dessa olägenheter bör föreskrivas att de nya bestämmelserna för älgjakt inom län med reglerad sådan skall träda i kraft . Erforderlig kompletterande lagtext som reglerar denna övergångsordning förutsätts utformas av vederbörande utskott. Med hänvisning till vad sorn anförts hemställs att beslutar att inom län med reglerad älgjakt de nya bestämmelserna för älgjakt skall tillämpas först fr. o. m. . () (m) 1986/87 Jo 123 1* 1986187.
mot · GA02Jo124 · 1986-12-17 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo 124 Jaktlag, m. m. 1986/87:58) Älgstammen i har en mycket låg medelålder. I synnerhet gäller detta Syd- och , men även i landets norra delar är medelåldern låg. Vid en studie av skelettdelar av älgkalv visar det sig att en stor del av djuren är onormalt småväxta. Kalvbeståndet är alltså i många fall outvecklat och dåligt utvuxet. Detta beror på de vuxna älgarnas låga medelålder. En älgko föder sin första kalv i regel vid en något senare tidpunkt än en äldre ko gör, vilket leder till mindre utvecklade och utväxta djur då vintern kommer. Då dessa mindre utvecklade ungdjur i sin tur skall föda kalv sker ytterligare försening och denna onda cirkel leder till en älgstam av lägre kvalitet än normalt. Jakt handlar inte enbart om avskjutning - det handlar också om viltvård och uppbyggnad av en bra viltstam. Medelåldern på älg är i för tjur och för ko. Många licensområden är av den storleken att endast en älg tilldelas området. Detta blir då alltid ett vuxet djur. Den nya lagen bör utformas så att ges rätt att ge dessa jakträttsinnehavare på enälgsområden valfrihet i att endera fälla ett vuxet djur eller två kalvar. Många jägare skulle då föredra att fälla två kalvar i stället för en vuxen älg. Det skulle gagna älgstammen kvalitetsmässigt. Med anledning av det anförda hemställer jag att med ändring av propositionens förslag beslutar ge jakträttsinnehavare på enälgsområden valfrihet i att endera fälla ett vuxet djur eller två kalvar.
mot · GA02Jo129 · 1986-12-17 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jol29 och () Jaktlag, m. m. 1986/87:58) I proposition 1986/87:58 framläggs förslag till ny jaktlag. Därvid berörs även något frågan om jakten och upplåtelse av jakträtten inom renskötselområdet. Frågan om jakträtten inom detta område för markägaren och för samerna/samebyarna är en svår och omstridd fråga, vilket bl. a. rennäringskommittén framhöll. I propositionen anförs motiveringar och görs uttalanden om denna jakträtt på ett sätt som enligt () skulle kunna innebära att regeringen lagstiftningsvägen berör rättsförhållanden som skall prövas av domstol. Man åsyftar härvid främst ett uttalande i propositionen (s. 45) där det beträffande renbetesfjällen () och markerna ovan odlingsgränsen (och ) sägs att lantbruksnämnden enligt rennäringslagen kan besluta om upplåtelse av markägarens jakträtt på kronomarken. Enligt högsta domstolens dom i skattefjällsmålet ingår jakträtten i samernas bruksrätt. I domen anförs om denna bl. Beträffande samernas bruksrätt kan följande tilläggas. En på civilrättslig grund bestående bruksrätt av sådant slag som det här gäller är enligt 2 kap 18 § regeringsformen på samma sätt som äganderätten skyddad mot tvångsförfoganden utan ersättning. Den omständigheten att rätten i detta fall är reglerad i lag innebär inte att den skulle sakna sådant skydd. Rättigheten kan väl upphävas genom lagstiftning, men så länge den utövas kan den inte fråntas innehavarna, vare sig i lag eller i annan form, utan ersättning enligt 2 kap 18 § regeringsformen. I sitt av godkända betänkande LU 1982/83:30 hänvisade lagutskottet till denna HD-dom och framhöll att HD betonat att domstolens ställningstagande till äganderättsfrågan endast avsåg skattefjäll som det fullföljda målet rörde och att det inte var möjligt att på grundval av turordningen i målet ta ställning till rättsläget beträffande fjällområden utanför . Eftersom frågor om samiska rättsförhållanden är oklara är det viktigt att ett beslut av om godkännande av regeringens förslag i propositionen inte kan uppfattas som ett ställningstagande i en rättsfråga. Här gäller samma synpunkter som gjorde sig gällande vid antagande av rennäringslag då uttalade att beslutet inte innebar något ställningstagande i den då pågående prövningen av rättsförhållandet mellan staten och samerna/samebyarna. För undvikande av oklarheter om innebörden av ett riksdagsbeslut innebärande godkännande av propositionen i denna del bör enligt vår mening - även nu - uttala att beslutet inte innebär något ställningstagande beträffande innehållet i samernas bruksrätt inom renbetesfjällen och markerna ovan odlingsgränsen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att uttala att ett antagande av propositionens förslag i denna del inte innebär något ställningstagande beträffande innehållet i samernas bruksrätt inom renbetesfjällen och markerna ovan odlingsgränsen. () () 1986/87 Jo 129
mot · GA02sk140 · 1986-12-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Skl40 m. fl. Höjning av skatterna på alkoholdrycker och tobak, m. m. 1986/87:66) 1986/87 Sk 140 144 1 propositionen föreslås bl. a. en höjning av skatten på alkoholdrycker. Skälen för denna höjning är att förhindra en fortsatt ökning av alkoholkonsumtionen. Lagen föreslås gälla från . Denna prisökning ligger väl i linje med alkoholpolitiska beslut. Däremot är tidpunkten för lagens ikraftträdande felaktigt vald. I samma proposition föreslås en höjning av tobaksskatten. Ikraftträdandet förden skattehöjningen föreslås till med motivering att undvika ännu större olägenheter i distributionen och försäljningen än som normalt följer av anhopningen av helgdagar . Enligt vår mening gäller samma skäl för att senarelägga ikraftträdandet av skattehöjningen på alkohol. All erfarenhet visar att det inför en prishöjning av alkoholvaror utbryter en hamstringsvåg. Denna skulle enligt propositionens förslag inträffa som för inköpen av julspriten, då personalen i systembolagsbutikerna även utan en hamstringseffekt är överhopade av arbete. Allvarligast är dock de konsekvenser stora mängder av alkohol kan få för den grupp av människor som inte kan hantera sin alkoholkonsumtion. Hamstringen innebär en icke önskvärd förbrukning under julhelgen med påföljande ny hamstring inför årsskiftet. För många familjer och framför allt för de drogberoende kan jul- och nyårshelgen bli en social tragedi. Vi vet också att misshandel av kvinnor och barn ofta har ett samband med alkoholförtäring. Enligt vår mening kan riskerna för en sådan tragisk konsekvens minskas om inte tidpunkten för en skattehöjning och helginköp sammanfaller. månad är dessutom för de allra flesta personer en lågkonsumtionsmånad i vad gäller såväl alkohol som annan konsumtion. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att ikraftträdandet av den föreslagna lagen om ändring i lagen om dryckesskatt sker först . () () 1 1986/87.
mot · GA02sk141 · 1986-12-02 00:00:00 — Motion till 1986/87:Skl41 m. fl. Höjning av skatterna på alkoholdrycker och tobak, m. m. 1986/87:66) beslutade att prisinstrumentet skulle användas mer aktivt än tidigare för att minska alkoholkonsumtionen. En förutsättning för att hålla alkoholpriset uppe så att inte en konsumtionsökning uppmuntras är att prishöjningarna sker med korta mellanrum. Skall prisinstrumentet användas också för att minska konsumtionen, vilket har fastställt som en målsättning för alkoholpolitiken, måste prishöjningarna vara större än vad som motiveras av förändringarna i konsumentprisindex. Följer man inte dessa riktlinjer sjunker alkoholens relativa pris. Därmed uppmuntras ökad konsumtion. Det är med stigande oro som vi har noterat att ingen höjning av alkoholbeskattningen skett . avslog våra krav på en höjning av alkoholskatterna. Vi välkomnar därför att regeringen nu i proposition 1986/87:66 förelägger ett förslag till skattehöjning. Enligt borde emellertid skattesystemet ha en annan utformning för att priserna mera effektivt skall kunna påverka konsumtionen. Med hänsyn till behovet av en snabb höjning av alkoholpriserna vill vi inte motsätta oss den föreslagna beskattningsmetoden, men i princip anser vi att alkoholbeskattningen bör utformas så att alkoholkonsumtionen styrs över från starksprit till drycker med lägre alkoholhalt. Med den av regeringen valda strukturen för prishöjningarna uppnås inte detta mål. Vi har tidigare föreslagit att beskattningen bör ske efter alkoholstyrka. Eftersom det är konsumtionen av alkohol som skall minska är det naturligt att skatten som skall dämpa konsumtionen träffar just alkoholen. Med beskattning efter alkoholhalt vore det också möjligt att se till att kvalitetsviner inte missgynnas av alkoholskatten. Regeringen har, trots riksdagsbeslut härom, inte kommit med förslag om en omläggning av alkoholbeskattningen enligt dessa riktlinjer under förevändning att det skulle vara tekniskt omöjligt. Vi delar inte den uppfattningen. Med anledning av vad som i motionen anförts hemställs att med bifall till regeringens förslag till höjd alkoholskatt hos regeringen begär förslag om beskattning av alkohol efter de riktlinjer som i motionen anförts. 1986/87 Sk 141