mot · G902A461 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:A461 i m. fl. (fp) Regionalpolitiska åtgärder i 1985/86: A461 Skåningarnas makt, skriver , decimeras alltmera tyvärr. Tänk, förr sköttes av gubbar med skorrande r. Ja, vem minnes ej statsråden och och i fornstora dar? Men bland dagens svenska ministrar finns ej något skånskt exemplar. Och i stället för Wehtje, och som regerade i industrin kommer lejon från och och tar över varenda maskin. Sonessons styckas, köps upp, Tetra schappar till syd och klassiska Skånska Cement byter namn och flyttar till . Det är dags att slå näven i bordet , slutar klagosång. Och sa NEJ - en revolt är kanske på gång? 1985/86. Liberal regionalpolitik i , sysselsättning En revolt är kanske på gång? skaldar signaturen i . Fullt så allvarligt är det kanske inte. men nog är stämningarna i Malmöhuslän och i i synnerhet, revolutionära. Arbetsmarknaden försämras, kapitalströmmarna går norrut, avgörande beslut för många skånska företag fattas i , osv. har stort intresse koncentrerats till . Den akuta krisen vid har visat på problemen även utanför länet. Kanske problemen i av "upplysningsarbete" från skånska politiker nu blivit av riksintresse. har intresset mest koncentrerat sig till valår, då ledande politiker rest runt och talat vackert och påstått sig vara medvetna om våra problem. Men därvid har det stannat. Den tidigare utvecklingen i och är ett minne blott. Då var en landsända som enbart sammankopplades med framtidstro och expansion.. Regionen ansågs överhettad och det fanns många stolta planer på en , som skulle vara ett ekonomiskt centrum och omfatta även och . Läget är bekymmersamt. Det krävs extraordinära insatser för att skapa en ny framtidstro i vår landsända. Den har unika möjligheter att åter blomstra. Det utmärkta geografiska läget, yrkeskunnig arbetskraft, goda utbildningsmöjligheter, korta avstånd, närhet till m.m. borde tas till vara för att utveckla länets möjligheter. Strukturförändringar måste vi acceptera, men arbeta för att de negativa verkningarna begränsas genom framför allt en aktiv näringspolitik kombinerad med arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är av största vikt att skapa fler arbetstillfällen i utvecklingsbara branscher och företag med egen livskraft. är detta det enda sättet att få tryggare arbetsmarknad och få fart på regionens näringsliv. Den allmänna konjunkturuppgången har betytt ökad orderingång för länets industrier och ökat investeringsviljan. Men tyvärr har införandet av löntagarfonder inverkat menligt på investeringsviljan och framtidstron bland länets företagare. Likaså har de orimliga skatteförhållandena vid arvsskifte säkerligen medverkat till att länet och förlorat ett av sina mer lyckosamma företag - Tetra . Företagets huvudkontor ligger inte längre i , vilket är ytterst olyckligt och kan medföra förlust av arbetstillfällen i och regionen. Regeringens allmänna ekonomiska politik och förståelse för företagens villkor är därför självfallet oerhört betydelsefull för företagsklimatet. förslag för att få fart på är en kombination av gammalt och nytt, stort och smått. Tillsammans med en framsynt ekonomisk politik i allmänhet bör våra förslag ge möjlighet att ytterligare stärka och . Det är vår övertygelse att om företagen får agera så fritt som möjligt - utan Mot. statliga och kommunala direktiv - ges de bästa förutsättningarna för expan- A461 sion och ökad sysselsättning. En mycket viktig del av länets näringsliv utgörs av mindre och medelstora företag. De stora företagen är givetvis viktiga för vårt läns välstånd, men de nya jobben skapas i de mindre, med mindre byråkrati och större experimentlusta. Vi har flera exempel på hur initiativrika människor börjat i det lilla och därifrån skapat stora framgångsrika företag. Den typ av industribyar som uppförts i bl.a. , Fosieby, är ett fint exempel på nytänkande på företagssidan. Samverkan med bör kunna utvecklas ytterligare för att främja nya idéer och ytterligare differentiera länets näringsliv. En mer offensiv marknadsföring av regionen och dess näringsliv kan bl.a. ske genom inoch utländska mässor. är detta det enda sättet att få tryggare arbetsmarknad och få fart på regionens näringsliv. T finns en stor och outnyttjad industrisektor, där regionen är absolut ledande i landet. Det är den polymera industrin, företag som tillverkar kemiska produkter, allt utom färg och läkemedel. Masterplast i , och ett kemiföretag i är några exempel. De stora inom branschen är och . Alla använder olja som basmaterial. Vi måste se till att inte också dessa företag äts upp av framsynta bolag utanför . De är mycket litet uppmärksammade än och har lysande framtidsutsikter på grund av ett stadigt sjunkande oljepris. Utvecklingen för företag i allmänhet med upp till tjugo anställda har varit positiv . För framtiden emotser man emellertid en relativ försämring. Enligt Småföretagarbarometern 1985 är detta mer uttalat i än i landet i genomsnitt. Prognosen visar också på en framtida stagnerande sysselsättningstillväxt, dvs. svagare ökning än tidigare i än i övriga landet. av företagen i uppger sig ha kostnadsökningar större än inflationen, medan av företagen kunnat öka priserna mer än inflationen mot i hela . För av företagen i regionen har överskottet minskat jämfört i övriga landet. Också är det fler i denna region som tror att överskottet minskar än riksgenomsnittet. Lönsamhetssituationen är ungefär densamma i denna region som för riket i övrigt. Dock har utvecklingen varit betydligt sämre än riksgenomsnittet. För nära hälften av företagen har lönsamheten försämrats i regionen. är arbetsmarknadsläget i länet allvarligt, även om antalet arbetslösa minskade något . Totalt står ca 28000 personer ut anför den reguljära arbetsmarknaden. Knappt 16000 personer är öppet ar- Mot 1985/86 bctslösa, övriga är sysselsatta genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder. ccmbcr 1985 fanns 15223 kvarstående arbetslösa i M-län; fanns I 176 kvarstående lediga platser, en utomordentligt kraftig obalans i förhållandet arbetslösa resp. lediga platser. M-län har såväl reellt som procentuellt väsentligt högre arbetslöshet än övriga landet. Härtill kommer hotet om stora nedläggningar vid . Arbetsdelning - värt att pröva föreslogs från fp-håll försök med frivillig arbetsdelning. Detta år är det med tanke på arbetsmarknadssituationen än mer värt att upprepa. Vi glider alltmer in i ett postindustriellt samhälle, där industriproduktionen på område efter område byggs upp kring datorer och robotar. Antalet arbetstillfällen i industrin kan därför väntas fortsätta att minska även vid en konjunkturuppgång. Hur skall man i ett sådant perspektiv kunna ordna meningsfullt arbete åt alla? Den offentliga sektorns storlek och dess påverkan på samhällsekonomin i sin helhet debatteras flitigt. Det hävdas ofta att den offentliga sektorn med nuvarande förutsättningar inte kan öka antalet arbetstillfällen ytterligare. Men problemet med den offentliga sektorn är inte dess storlek utan det sätt på vilket den betalas. Så länge vi envisas med att i allt väsentligt betala servicen kollektivt genom skatter finns det säkert en gräns. Ett alltför högt skatteuttag påverkar arbetsviljan. Avgifts- och skattebelastningen på arbetsinkomsterna i är redan den högsta i världen och kan inte ökas så mycket mer. Vill man öka tjänsteproduktionen av efterfrågeskäl eller genom att ge sysselsättning måste man därför angripa problemen på ett fördomsfritt sätt. Det kanske inte är nödvändigt att så stor del av tjänsteproduktionen utförs av samhället. En del av samhällsservicen kan föras över till den enskilda sektorn. 1 viss utsträckning skulle det kunna innebära en bättre effektivitet. Inom den kommunala verksamheten kan en övergång till ökad finansiering med taxor och avgifter skapa ekonomiska förutsättningar för att åtminstone hälla antalet sysselsättningstillfällen , men resultatet av dylika insatser kommer sannolikt att föra med sig ett större kostnadsmedvetande och därmed blir tjänstesektorn mer pris- och konjunkturkänslig. Följderna blir också att antalet sysselsättningstillfällen inom tjänstesektorn stagnerar eller ökar mycket långsamt. För att lösa sysselsättningsproblemen och skapa arbete åt alla krävs det därför också andra åtgärder. Det är en angelägen samhällsuppgift att söm vi försöker öka den totala mängden arbete i samhället också verka för att detta arbete fördelas mellan alla som kan och vill arbeta. Arbetsdelning som en metod att få fram de nödvändiga arbetstillfällena diskuteras nu allt oftare. En del kommer säkert att motsätta sig detta. Kritikerna till arbetsdelning är oftast personer som har sysselsättning och därför är mindre engagerade för dem som står utanför arbetslivet och deras problem. Att skapa bättre arbetsförhållanden och åstadkomma högre lön för 4 dem sorn redan hararbete blir helt naturligt de fackliga organisationernas hu- Mot. Mot detta står behovet att kunna ge så många människor som A461 Om försöken att öka den totala arbetsmängden inte ger resultat måste vi ompröva fördelningen av det arbete som står till buds. Arbetsdelning ger fördelen att flera människor kan få sin försörjning och sin identitet i samhällsgemenskapen genom sitt arbete. Inom många sektorer av näringslivet kan en förkortning av arbetstiden dessutom ge möjligheter att bättre kunna utnyttja maskiner och annan teknisk utrustning genom att produktionen läggs om till tvåskift. I den kommunala förvaltningen kan den motsvaras av t.ex. ökat öppethållande eller kortare handläggningstider. Därigenom skulle servicen till allmänheten öka. En arbetstidsförkortning på grund av arbetsdelning måste emellertid med nuvarande ekonomiska förutsättningar medföra en minskad arbetsinkomst och därigenom i någon mån en sänkt levnadsstandard. En arbetsdelning och arbetstidsförkortning är kanske trots allt det mest sociala sättet att lösa sysselsättningsfrågan på. Det vore en katastrof om vi i det svenska samhället skulle få en stor grupp människor som står utanför arbetsmarknaden eller endast får göra korta inhopp i den under sitt liv. Vi får då ett i vid mening asocialt samhälle som låter människor med sämre förutsättningar bära bördorna av andras välfärd. Arbetslösheten bland ungdomarna i länet är svår. Antalet arbetslösa ungdomar, , var för M-län 7,(övriga landet 5,). Kommuner som är värst drabbade är , , , samt . anser att det finns anledning att pröva olika vägar för att komma till rätta med detta allvarliga problem. Ungdomar skall få hjälp och stimulans att starta eget. Statsbidraget till lärlingsplatser bör förbättras så att arbetsgivarna motiveras att anställa flera lärlingar. Ungdomsplatserna, som finns som heltidsarbeten för 16-17-åringar, bör utvidgas att också omfatta 18-20-åringar. Arbetsmarknadens parter bör förhandla om lönevillkoren. Byråkratiska hinder måste också undanröjas för att underlätta det för ungdomarna. Ungdomsplatserna bör också omfatta platser på den privata sektorn. För att undomsarbetslösheten skall kunna bemästras och så långt möjligt undanröjas krävs en ambitionsnivå att rejält samordna skolpolitiska och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Därmed måste arbetsmarknadens parter också vara öppna för en diskussion om lägre ingångslöner för ungdomar. Situationen bland ungdomarna är så allvarlig att det är vår förhoppning att inte ideologiska motsättningar borde få sätta käppar i hjulet för att i länet genomföra ett pilotprojekt med lägre ingångslöner för ungdom. Jordbruket ger oss inte bara livsmedel. Det håller landskapet öppet och ger mycket av den skönhet vi förknippar med vår landsända. värnar om lantbruket och den levande landsbygden. Dock innebär den höga graden av mekanisering och den stora användningen av kemikalier miljöproblem som vi måste komma till rätta med. Vårt län har jordbruks- och skogsmark som hör till världens mest högproduktiva. Men vi har också glesbygdsområden med små jordbruksenheter och lågvärdig jordbruksmark. Jordbruksmarken i vårt län är starkt hotad. Vår bästa jordbruksmark hotas av bebyggelse och väganläggningar. Trots att västra hamnat i det ekonomiska bakvattnet fortsätter exploateringen. Den mindre produktiva jordbruksmarken hotas av nedläggning till följd av dålig lönsamhet. har överskott på jordbruksprodukter. Röster har därför höjts för att jordbruksarealen borde minskas. Vårt län har landets bästa åkerjord. Att värna om denna är av allra största vikt. anser att den mest högproduktiva marken endast i undantagsfall skall få användas till annat än jordbruk. De funktioner som kan leda till att vi framöver inte kommer att ha något överskott av lantbruksprodukter är följande: Jordbrukets produktionsmetoder har förändrat landskapsbilden. Djur- och växtlivet har utarmats. Landskapet har blivit kalt och trädfattigt och inget hindrar vinden att åstadkomma jordflykt och snökaos. Jordbruket medverkar till försurning och därmed till skogsdöden. Utsläpp av gödande ämnen från jordbruket åstadkommer stora skador. Särskilt är i farozonen. Produktion av annat än livsmedel har möjligheten alltmer aktualiserats att använda spannmål för etanolframställning för utblandning av bensin. Även om det inte nu kan fastställas om detta är en realistisk möjlighet, bör vi räkna med att framöver kunna producera annat än livsmedel i jordbruket. Fullskaleanläggningar för etanolframställning bör ligga i ett område med stor överskottsproduktion av spannmål. bör - enligt vår uppfattning - vara en lämplig placering. Energi kommer att bli allt dyrare. Då framställningen av konstgödsel är mycket cncrgikrävandc kommer denna att bli dyrare framöver. Detta leder till mindre användning av konstgödsel och därmed kan inte dagens skördar Jordbrukets sårbarhet har dessutom ökat genom den oerhört Mot. Genom stordrift i djurhållningen har produktionsmetoder utvecklats som innebär att djur behandlas illa. anser att större hänsyn bör tas till djurens förhållanden. Denna stordrift kan också leda till sanitära problem för de omkringboende. står som parti fritt från starka intressegrupper. Det ger särskilda förutsättningar och därmed ett särskilt ansvar att föra en medveten och radikal miljöpolitik. vill att hänsyn till miljön skall ingå som en naturlig del i all verksamhet. Det är nödvändigt att miljövården i högre grad inriktas på förebyggande åtgärder. anser att marknadsekonomin skall utnyttjas för att främja en god miljö. Detta kan ske genom att avgifter läggs på miljöstörande verksamheter så att miljökostnaderna räknas in vid produktionen. finns det en lång rad kostnader som får bäras av andra än dem som producerar eller konsumerar varan. För oss som bor i ett jordbrukslandskap är det speciellt viktigt att uppmärksamma jordbrukets miljöeffekter. Jordbruket har helt förändrat landskapet. Där det förr fanns alléer, dungar och vattensamlingar finns nu bara ett kalt jordbrukslandskap. Djur- och växtlivet är utarmat. Med ett jordbruk som tar större hänsyn till miljön kunde landsbygden bli attraktiv för såväl dem som bor där som för städernas människor. Mindre upplagring av gifter i marken och en trädvegetation som hindrar jordflykt gynnar även jordbrukets intressen. vill verka för att det befintliga trädbeståndet värnas och att nyplanering sker. Till den traditionella skånska landskapsbilden hör alléer, trädridåer och dungar, och vi bör göra allt för att bevara den. Dess värre har många alléer och trädridåer försvunnit , och fler hotas. Detta medför inte bara en direkt försämring av landskapsmiljön utan har också förorsakat jordflykt och bidragit till trafikkaoset . Alltmer av tidigare lövskogs- eller jordbruksmarker planteras med barrskog. Denna utveckling är ett hot mot den skånska landskapsbilden och måste motverkas. Även med tanke på de nya barrträdens sämre motståndsförmåga mot försurning är denna utveckling olycklig. vill uppdra åt de regionala organen att studera möjligheter till ytterligare trädplantering, helst då av pil som är en del av den traditionella skånska landskapsbilden. landskapsbild inrymmer inte endast böljande åkrar utan även bety d;mde skogsarealer. har allt fler alarmerande rapporter om Mot. skogsdödens härjningar i inkommit. Orsakerna till skadorna A461 Begränsning av utsläpp från förbränningsanläggningar är nödvändig. Ytterligare undersökningar av skogsskadorna beroende på klimat, jordmån. markgödning m.m. bör också genomföras. Försurningen har också drabbat de skånska skogarna, bl.a. håller den rikskända "urskogen i på att förstöras. Våtmarkerna är ett viktigt inslag i både skogs- och kulturlandskapet. De är viktiga för rekreation och ekologiskt nödvändiga. Det sydvästskånska landskapet kan med hjälp av forskning och ekonomiska stimulansåtgärder förändras från att vara ett hinder i det högeffektiva jordbruket till att bli av ekonomiskt intresse genom vattendrift. Pågående försök med fisk- och kräftodling kan visa vägen. En av våra svårast hotade sjöar är . har ställt sig bakom "", som innebär restriktioner för jordbruket kring sjön och vill verka för att detta försök att rädda fullföljs. Om så kan ske vill att kunskaperna härifrån används för att rädda andra sjöar och vattendrag. har länge använts som en sopstation och livet i är hotat. Kommuner och industrier längs måste minska sina utsläpp i havet och måste ökad press utövas på danska myndigheter för att de skall tillse att utsläppen från minskar. Erosionen vid stränderna vid är ett betydande markproblem. Myndigheternas försök att bromsa havets vilja är än så länge fåfängt och bara av uppehållande karaktär. försvinner strandmark längs den skånska kusten och hus hotar att rasa i havet. Problemet är känt även i andra länder. Vi förordar att det görs en sammanställning av den forskning som finns på området även utomlands. Genom en sådan bör de kommuner som drabbas kunna få uppslag till hur de skall kunna skydda sina stränder. Sammanställningen bör lämpligen kunna göras av . Enligt vad vi erfarit skall en kongress om erosion hällas . Det betraktar vi som ett framsteg. Men självklart kvarstår vår uppfattning 0111 en sammanställning av den samlade forskningen om stranderosionen. Universiteten med en kvalitativt högtstående forskning och utbildning är vitala för utveckling både ekonomiskt och socialt. Inom universitetens forskning är grundforskningen central, eftersom den ger basen för tillämpad forskning och utveckling. För /87 är Lunds universitets omsättning , därav statliga pengar ca 700-800 milj. kr. Andelen av forskningsresurser som tillförs från externa källor (både statliga och icke-statliga) är mot 1979/80. liga medel utanför budgeten har inte ökat särskilt mycket, utan det är Mot. av de totala resurserna som kommer från privata finansiärer (A461 sedan var det ). Detta är en otrygghet för forskningsverksamheten i det långsiktiga perspektivet. Det är viktigt med balans mellan externa medel och fakultetsanslag. har en decentralisering av vissa uppgifter skett inom högskolesektorn. Detta har inneburit att man på lokal nivå fått ökade befogenheter och därmed också ökade krav på sig. Tyvärr har inte decentraliseringen inneburit att man friare får använda tilldelade ekonomiska resurser. Ett effektivt resursutnyttjande förutsätter att en högskola får ett totalansvar för sin verksamhet. Inom den skall av ansvaret ske till institutionsnivå. Ett sådant beslutssystem har länge Varit självklart utanför högskolan. Detta borde kunna prövas exempelvis när ADB-linjerna skall överföras till statligt huvudmannaskap från primärkommuncrna och de skall förlängas från 40 till 60 poäng. I södra högskoleregionen finns sådan ADB-utbildning bl.a. i . I nuvarande ordning finns risken att besparingar tvingas fram just på de punkter där behoven är som störst och att verksamheten stängs in i en otidsenlig tvångströja av centrala, generella beslutsordningar. har länge ansett att regionstyrelserna bör tas bort - de är en onödig byråkratisk omväg för beslutsfattande. Vi strävar efter att få färre beslutsnivåer och därmed besluten av högre kvalitet och med större verklighetsförankring. Ett bra exempel är att i årets budget fick ett nordiskt lektorat i finska-man hade ansökt om ett i danska. I södra högskoleregionen har man byggt upp ett utmärkt samarbete mellan universitet/högskolor och näringslivet. Detta har kunnat ske med hjälp av regionala kontaktsekreterare. Denna organisation är till stor hjälp även för teknikspridningen i landet. är en viktig resurs för näringslivet i , och industrier med anknytning till forskning är mycket framgångsrika. Universiteten satsar på framtidsområden som datateknik, elektronik, bioteknik och livsmedelsteknik. Forskningsbyn är ett lysande exempel på vad som kan åstadkommas i samarbete mellan forskning och näringsliv. Den är en injektion av vitalitet och idén sprider sig till andra universitet. När utvecklingsarbetena i framskridit längre kommer de att ge arbeten i regionen även på 9 Inom sjukhusområdet runt omkring byggs nu en teknikpark. Det finns intresse för motsvarande satsningar också inom områden runt S:ta i . Det är viktigt att stödja det projektet för att få spridning i regionen för utvecklingsinsatserna. Ett ekonomicentrum kommer att byggas i anslutning till forskarbyn. Det är viktigt att få till stånd ett vidgat samarbete mellan olika delar i . Ekonomer, beteendevetare och humanister bör kunna bidra tili de tekniska utbildningarna med en vidgad kunskapssyn. Ett vidgat sådant samarbete bör också följas av forskningssamarbete. De beteendevetenskapliga ämnena koncentreras till gamla lasarettsområdet i - de har alltså en central placering inom lokalmässigt. Den humanistiska lorskningen är viktig för att människor skall kunna uppleva identitet och sammanhang. Den medverkar till en förbättrad insikt om de historiska ideologiska och värdemässiga faktorer som varit verksamma i utvecklingen av det nutida samhället. En framgångsrik humanistisk forskning ger perspektiv och kunskap om företeelser i vår egen tid. Att förstå kulturarvet är att förstå sin egen tid. I linje med betoning av hjälp till uländerna ligger behovet av globalt inriktad forskning om främmande religioner och kulturer. Till Tekniska högskolan bör ett verkstadstekniskt centrum för utveckling knytas, detta bör förläggas lokalmässigt till . Elektronikcentrum är också under diskussion. Det är mycket intressant och bör, när det kommer till stånd, förläggas till Fosie Farm i eftersom där redan finns högteknologiska företag som är tänkbara samarbetspartners. Men elektronikforskningen i är styvmoderligt behandlad av regeringen. Speciellt de anslag som gäller utrustning - det behövs avsevärt större resurser för att kunna initiera och leda elektronikutvecklingen. Även forskartjänster behövs inom de nya ämnesområdena, annars kommer de snabbt att utarmas på forskare. Dessa frestas att flytta till forskarbyarna. Det är mycket viktigt att det finns en balans mellan högskolans resurser och näringslivets. Det finns tendenser till koncentration av biotekniken till . Det vore synnerligen olyckligt, eftersom det är i som merparten av landets livsmedel produceras. har också en stark forskningstradition inom området. livsmedelsindustri är mycket väsentlig för landets totala försörjning och har av landets produktionskapacitet. Här finns också ett 10 stort antal av företagen i branschen, som är stora både nationellt och interna- Mot. Livsmedelsforskningen i är unik i världen. Den har utvecklats A461 i nära samarbete med livsmedelsindustrin. En stor del av forskningen ligger i Kemi Centrum som är norra samlade enhet för forskning och utbildning inom kemi och bioteknik. Utbilda andra än studenter och även de regionala högskolorna kommer i ökad grad att ge vidare- och påbyggnadsutbildning för näringslivets folk i resp. region. Det är ett bra sätt att knyta samman de intressen som måste samarbeta för att behålla utbildningarnas relevans på de lägre nivåerna. Industrin betalar för att få utbildning till sitt folk - men kräver naturligtvis att utrustning och undervisningsmaterialet inte skall vara alltför omoderna.