mot · G902417 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:417 () Riktlinjer för industripolitiken på rymdområdet, m. m. 1985/86:127) Den hittillsvarande organisationen på rymdforskningens område har troligen varit rationell i ett uppbyggnadsskede. Som framgår av propositionen har emellertid rymdteknologin utvecklats väsentligt och nya vägar bör kunna prövas. Propositionens slutsats att industrins kompetens har breddats avsevärt sedan nuvarande riktlinjer för de svenska industripolitiska insatserna på rymdområdet lades fast är välgrundad. Ambitionen att svenskt näringsliv bör kunna bli konkurrenskraftigt på rymdområdet, att rymdteknologin bör spridas utanför rymdindustrin samt att de fördelar som rymdverksamheten i erbjuder bör tillvaratas är odelat positiv. Syftet att anpassa rymdpolitiken till rådande men framför allt framtida förhållanden är gott, men tyvärr når inte propositionen ända fram i sina uttalade strävanden. Propositionen har tyvärr fastnat alltför mycket i nuvarande organisationsformer och är alltför mycket bunden till de stora företagen, medan utvecklingsmöjligheterna inom de mindre och medelstora högteknologiska företagen förbisetts åtminstone av vad som klart kan utläsas av propositionen. Följande frågeställningar har ej alls eller otillfredsställande besvarats: Skall Rymdbolaget behålla sin överordnade monopolställning, t. ex. vad gäller beställningar av rymdteknologi? Skall verksamheten även i fortsättningen koncentreras till några få svenska företag, de fyras gäng bestående av Space, Flygmotor, och Rymdbolaget? Kommer enskilda företag inkl. högteknologiska småföretag att ges rätt att offerera och ta beställningar direkt från () eller utländska företag inom rymdteknologin? Skall anslag till rymdverksamhet gå enbart via DFR (delegationen för rymdforskning) eller även via STU (styrelsen för teknisk utveckling)? Skall även små företag vara med och finansiera nationell rymdverksamhet enligt fördelningen industrin och staten ? Inriktning och omfattning av verksamheten En utvärdering av hittillsvarande verksamhet har gjorts för att ge underlag till beslut om inriktningen av den framtida rymdverksamheten. Av propositionens bilaga 3 framgår att det inom ramen för den förelig gande undersökningen inte varit möjligt att närmare penetrera marknads- Mot. 1985/86:417 förhållandena på rymdområdet. Det framgår dock av utredningen att endast en mycket begränsad del är öppen för en fri konkurrens. Utredaren konstaterar att de svenska rymdsatsningarna inriktats på ett fåtal mycket kompetenta företag. Frågan ställs, om det inte vore lämpligt att vidga kretsen av rymdkompetenta företag. Propositionen har inte alls gett något förslag i frågan, trots att den är av största vikt om skall kunna hävda sig i den internationella konkurrensen och öka lönsamheten på området. Flera högteknologiska småföretag är mycket väl skickade att tillverka och sälja system eller delsystem av rymdprojekt, om de över huvud taget ges tillfälle att konkurrera på marknaden. I propositionen betonas vikten av ett nära samarbete mellan DFR och STU för att kunna överblicka, planera och koordinera industripolitiska insatser för teknisk utveckling. Beslut om anslag till rymdverksamhet skall tas av den industrikommitté som inrättas under DFR. Det framgår ej klart om sådana anslag även skall kunna utgå via STU. Särskilt småföretagen har etablerat ett gott samarbete med STU, och det måste ifrågasättas om inte STU är bättre skickat som anslagsgivande instans gentemot småföretagen än DFR. Vikten av att småföretagens behov och möjligheter tillgodoses bör under alla förhållanden uppmärksammas av . Inte minst sammansättningen av den industrikommitté som skall inrättas under DFR bör diskuteras noga. Vilka ledamöter skall utses av svensk rymdindustri? Hur kan objektivitet och opartiskhet bäst garanteras? Kommittén bör åtminstone inte bestå enbart av representanter från de nuvarande leverantörerna av rymdteknologi! En principöverenskommelse har enligt propositionen träffats om att industrin skall finansiera viss del av det nationella rymdprogrammet. En procentuell andel 60/40 i förhållande till staten anges. Det framgår ej klart av propositionen om avtalet gäller även småföretag eller endast de stora företag som har det s. k. En misstanke om att förhandlingar skett endast med de nu stora leverantörerna av rymdteknologi gör sig gällande. I så fall är det ytterligare en konservering av rådande förhållanden. De små företagens ställning i sammanhanget bör utredas och klargöras. Teknisk utveckling m. m. Föredraganden finner det angeläget att vidareutveckla Rymdbolagets roll och anpassa denna till den framtida situationen på rymdområdet, som kommer att präglas av en växande andel kommersiella verksamheter och fler aktörer. Detta är gott och väl, men redan nu borde en översyn av Rymdbolagets organisation ha skett. I av internationellt växande konkurrens på rymdteknologins område är det viktigt att satsa på Rymdbolagets forskande, produktiva del, dvs. den verksamhet som bedrivs i , medan den projektledande, byråkratiska verksamheten i borde ifrågasättas. Enligt den konsultutredning som redovisas i propositionens bilaga 2 har Mot. 1985/86:417 olika organisationsalternativ diskuterats. Förslag C, som innebär en förändring av nuvarande organisation så att DFR förstärks med egen expertis för projektberedning och att projektledningen överförs från Rymdbolaget till DFR, är enligt min uppfattning den bästa lösningen. Rymdbolagets faktiska monopolställning vad gäller styrning av beställningar av rymdteknologi borde redan nu ha ifrågasatts och förslag ha framlagts om fri konkurrens på området. Det finns en uppenbar risk att beställningar går till utländska företag i stället för till ett svenskt högteknologiskt småföretag på grund av Rymdbolagets favorisering av de stora företagen, som ofta har högre priser än småföretagen. Om ytterligare utredningar trots allt anses behövas vad gäller Rymdbolagets ställning och organisation bör direktiv för en sådan utredning ges omgående. Med stöd av det ovan sagda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att Rymdbolagets alltför styrande roll vad gäller beställningar på rymdteknologins område bör upphöra, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att det bör råda fri konkurrens mellan svenska företag på rymdområdet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att Rymdbolagets organisation bör förändras enligt alternativ C i den i propositionen redovisade utredningen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att STU bör vara anslagsgivande instans för småföretag vad gäller rymdteknologiska satsningar, 5. att som sin mening ger regeringen till känna att de små högteknologiska företagens möjligheter att leverera rymdteknologi bör uppmärksammas.