mot · G902Fi211 · 1986-01-24 00:00:00 — En aktiv regionalpolitik krävs och nya metoder bör prövas för att skapa arbetstillfällen i glesbygden. Kds anvisar i en regionalpolitisk motion ett antal regionalpolitiska åtgärder: återbäring av elskatten till vattenkraftsproducerande län, sänkt bensinskatt i glesbygden, sänkta arbetsgivaravgifter i de inre stödområdena, ökade anslag för regionalpolitisk! stöd och ökad satsning på småföretagsamheten. Totalt föreslås 300 milj. kr. utöver regeringens budgetproposition för ökade regionalpolitiska åtgärder. Regeringens budgetförslag kännetecknas knappast av någon fördelningspolitisk profil. I stora stycken saknas en social och samhällsekonomisk helhetssyn i regeringens ekonomiska politik. Därmed ökar klyftorna och de sociala spänningarna mellan olika grupper i samhället. Grupper som drabbas är bl. a. barnfamiljer med ensamförsörjare och familjer där en av föräldrarna deltidsarbetar, glesbygdsbefolkning och arbetslösa. kds vill peka på en fördelningspolitik som ökar resurserna till dem som verkligen behöver dem. Kds budgetalternativ och övriga motioner på områden som regionalpolitik, alkoholpolitik, ungdomsarbetslöshet, deltidspensioner m. fl. syftar till en mer rättvis fördelningspolitik. Kds vill arbeta för allas rätt till en god standard och till ett liv med livskvalitet. som regeringen hävdar att fördelningspolitiken står i centrum konstaterar man att antalet socialbidragsmottagare har ökat kraftigt. Problemet hänskjuter man till en utredning. Avsaknaden är stor av konkreta förslag. Att inte ta hänsyn till den ekonomiskt mycket pressade gruppen ensamförsörjarfamiljer är oacceptabelt. Införandet av den utlovade delpen- Mot. Regionalpolitiken får neddragna resur- Fi211 ser, och några åtgärder vidtas inte för att öka kampen mot arbetslösheten. Kds ekonomisk-politiska program medför bl. a. följande fördelningspolitiska åtgärder: Införande av vårdlön och tudelning av inkomsten för makar vid beskattning stärker de familjer som har en hemarbetande eller deltidsarbetande förälder. Höjningen av barnbidraget samt sänkning av matmomsen är också ett direkt stöd till samtliga barnfamiljer. Sänkt bensinskatt i glesbygden, återbäring på elskatten till vattenkraftsproducerande län samt en aktivare regionalpolitik gynnar glesbygden. Likaså en jordbrukspolitik som syftar till ett bibehållande av de öppna landskapen och en skolpolitik med sikte på bevarande av glesbygdens skolor. Höjning av ersättningsnivån för delpensionerna. Drogmissbrukarna och deras anhöriga. En aktiv alkoholpolitik med införande av inköpsbegränsning och aktiv kamp mot narkotika är ett direkt stöd till de mest utsatta grupperna i samhället. En höjning och effektivisering av u-landsbiståndet skapar mera rättvisa och solidariska relationer mellan i- och . Att behålla organisationstidskriftsstödet för idéburna organisationer främjar det engagemang och den samhörighetskänsla som bör eftersträvas i samhälle och arbetsliv. Att öka resurserna till polisväsendet förbättrar förutsättningen för att våra äldre skall få känna sig trygga på gator och torg. Möjligheterna till rättshjälp får inte minskas. Skattepolitiken får inte enbart vara ett fiskalt instrument för statsmakterna utan också främja produktivt arbete och sparande samt uppmuntra till hushållning med naturresurser. För att främja initiativ, arbete och underlätta avtalsrörelsen bör fortsatta marginalskattesänkningar ske. Alla med inkomst under 6,5 x basbeloppet, , bör få maximalt i marginalskatt. Dessutom bör marginalskattetaket sänkas från nuvarande till fr. o. m. en beskattningsbar inkomst på tio basbelopp, /år. Därigenom sänks marginalskatten ytterligare för många heltidsarbetande som modellen innehåller ett inflationsskydd av brytpunkterna. Skatteskalorna måste också inflationsskyddas. Då skatteskalorna är beslutade och då regeringen återkommer med skatteskalorna förväntas att ett heltäckande inflationsskydd presenteras så att inte skattetrycket förstärks i takt med inflationen. Parallellt med marginalskattesänkningen vill kds införa rätten att tudela inkomsten för makar vid beskattningen så att skattetrycket bättre anpassas till försörjningsbördan. Om båda makarna i en familj arbetar så att någon av de vuxna kan turas om att vara hemma hos barnen betalar de . i skatt vid en inkomst på 65 000 vardera (2 x 65 000 = 130 000). däremot arbetsmarknaden sådan att detta ej är möjligt eller om en av Mot. föräldrarna vill vara hemma med barnen på heltid medan den andra Fi211 föräldern förvärvsarbetar heltid blir skatten . Trots att familjen har samma totala inkomst, samma totala tid i hemmet, samma försörjningsbörda och samma behov av mat, kläder och nöjen etc. ökar skatten således med . En tudelning skulle utjämna denna orättvisa och jämställa olika familjetyper med samma totala inkomst med varandra. Kds förslag om att sänka momsen på basmaten ger effekt för barnfamiljernas ekonomi. I kds skattepolitiska motion utvecklas synen på inkomstskattesystemet vidare. I denna motion anges också en del skattepolitiska åtgärder som får effekt på statsbudgeten. Priserna på alkohol och tobak bör höjas från . För att finansiera kds förslag till vårdlön bör barnomsorgsavgiften höjas från . Avdragsrätten för arbetsgivarnas och fackföreningsmedlemmarnas medlemsavgifter till sina resp. organisationer slopas fr.o.m. beskattningsåret Fastighetsskatten fryses på nuvarande nivå med avsikten att den avvecklas. I samband med bostadskommitténs betänkande avser kds att i ett sammanhang pröva hela subventions- och skattefrågan för bostadssektorn. Förmögenhetsskatten på arbetande kapital i småföretag slopas. Eftersom marginalskatterna sänks, vilket alltid i kronor räknat gynnar höginkomsttagare, och fastighetsskatten ej bör höjas som regeringen föreslår, finns det anledning att något höja förmögenhetsskatten. växte den offentliga konsumtionen kraftigt. växte den /år i volym medan BNP växte /år. Härigenom steg den offentliga konsumtionens andel av BNP, räknat priser, från 1970 till 1980. Den offentliga konsumtionens snabba tillväxt kan huvudsakligen hänföras till den kommunala sektorn. En utveckling som innebär att den offentliga verksamheten tar i anspråk en allt större del av landets produktionsresurser är inte förenlig med strävandena att förstärka bytesbalansen och öka det finansiella sparandet i ekonomin. Politiken har därför inriktats och på att bromsa den offentliga sektorns tillväxttakt. För statens del innebär detta att den statliga konsumtionen sjönk med i genomsnitt /år 1980-1983. Också den kommunala konsumtionens ökningstakt reducerades till /år. Enligt måste den primärkommunala sektorns konsumtion öka /år 1983-1990 för att klara befolkningsförändringar och redan fattade politiska beslut. För landstingen blir motsvarande ökningstakt /år. För hela den kommunala sektorn blir den årliga ökningstakten /år. I den av antagna propositionen 1984/ 85:40 angavs riktlinjerna för den ekonomiska politiken på medellång sikt. Dessa riktlinjer byggde på analyser långtidsutredning (LU 84). denna konstaterades att det tillgängliga utrymmet för produktionsökning vid 11 gynnsamma förutsättningar är ca 2-2,/år. För att uppnå samhällsekono- Mot. misk balans inkl. full sysselsättning 1990 krävs att en tredjedel av detta Fi211 produktionsutrymme avsätts för att förbättra utrikesbalansen, en tredjedel för att öka investeringarna och en tredjedel för att öka den privata och offentliga konsumtionen. Avvägningen mellan privat och offentlig konsumtion åskådliggjordes också i långtidsutredningen genom två alternativ - ett med en snabbare privat konsumtionsökning och ett med en snabbare offentlig konsumtionsökning. I det offentligexpansiva alternativet ökade den offentliga konsumtionen medan den privata ökade med enbart . I det mera privatexpansiva alternativet ökade reallönerna /år medan den offentliga konsumtionen ökade . Kds ansluter sig till den bedömning och analys som gjordes i långtidsutredningen. På grund av de senaste årens reallönesäkningar och problemen med ett alltför högt skattetryck vid en alltför hög offentlig konsumtionstillväxt är valet av en något mer privatexpansiv linje rimligt. En sådan inriktning innebär dock inte att utbyggnad av social service och omsorg försummas. Förutom det som ryms i den tillväxt som den offentliga sektorn kommer att stå för bör nya former av finansiering och skötsel av social verksamhet prövas och komplettera den offentliga. Kds familjepolitik tar exempelvis en sådan inriktning. Utgår man från de riktlinjer antagit om den kommunala konsumtionstillväxten med hänsyn till befolkningsförändringar och redan fattade beslut blir den /år. Den faktiska volymutvecklingen har dock blivit snabbare. Regeringen beräknar att den skall bli 1986. är de ekonomiska förutsättningarna till följd av ökade skatteintäkter på grund av en alltför hög pris- och löneökningstakt 1985 mycket goda för fortsatt tillväxt. De kommunala inkomsterna beräknas öka 1987, således klart snabbare än beräknad pris- och löneökningstakt. En uppbromsning av den kommunala konsumtionsökningen är således nödvändig för att uppnå samhällsekonomisk balans 1990 och för att kunna skapa ett större utrymme för reallönehöjningar. Kommunernas ekonomi kommer att vara mycket god. Det innebär en ökning av skatteinkomsterna med /. Det s. k. finansieringskapitalet, dvs. kommunernas samlade likvida medel, uppgick till nästan , motsvarande av de externa utgifterna. I regeringens budgetproposition föreslås neddragningar av de specialdestinerade kommuntransfereringarna med ca 1987. Finansminister avser också att återkomma med ytterligare besparingar och indragningar. Då statens finanser är i obalans och behovet av att snabbt återföra samhällsekonomin i balans är viktigt som kommunerna över lag har en god ekonomi är det nödvändigt med omfördelningar mellan kommunsektorn och staten. Kds delar finansministerns uppfattning att en omfördelning bör ske mellan stat och kommun. Kds är dock kritiskt till regeringens metoder att spara på kommunerna och avvisar regeringens förslag att dra ned statsbidraget till lärarlönerna , från till , vilket innebär ökade kostnader för kommunerna på 615 milj. kr. Effekterna av denna besparing riskerar att bli två, förutom de finansiella effekterna på kommunerna: Dels riskeras att kommunerna inte utnyttjar det vikande elevunderlaget och de lediga Mot. skollokalerna för att minska antalet elever i klasserna, vilket kds menar är en Fi211 mycket viktig målsättning. Dels ökar risken för att glesbygdsskolorna läggs ned då elevantalet minskar och lärarlönerna blir en allt dyrare utgift för kommunerna. Propositionen förutsätter en neddragning av specialdestinerade kommuntransfereringar på ca . Av dessa hänförs till sänkningen av bidragen till lärarlönerna. Staten bör svara för lärarlönerna på sätt som . Däremot kan kommunerna som kollektiv ta på sig ett större ansvar för finansieringen av skatteutjämningsbidraget. De medel som kommunerna bedöms kunna avstå bör därför användas för finansiering av skatteutjämningsbidraget. Därmed kan statens utgift reduceras med motsvarande belopp. Kompensationen till kommunerna för indragningen av beskattningen av juridiska personer bör avskaffas. De kommuner som drabbas särskilt bör beaktas inom kommunalskatteutjämningssystemet. Kds menar att strävan bör vara att övergå till mer generella bidrag och avveckla specialbiragen i största möjliga utsträckning. Exempelvis bör ett schablonavdrag utgå för verksamhet i stället för alla specialbidrag till olika delar av skolundervisningen. Det är dock viktigt att en sådan omläggning sker i ett större sammanhang och i samband med en översyn av kommunalskatteutjämningssystemet. Förhoppningsvis kan en mer övergripande diskussion föras om detta i samband med behandlingen av de aviserade förslagen om ytterligare indragningar av kommunala medel och utformningen av kommunalskatteutjämningssystemet för framtiden. Kds budgetalternativ tar sikte på fördelningspolitiken. Då budgetunderskottet beräknas sjunka till och den sjunkande räntenivån och dollarkursen tyder på att budgetunderskottet kan minska ytterligare är det inte absolut nödvändigt att ytterligare strama åt ekonomin. Kds budgetförslag förutsätter en fortsatt restriktiv budgetprövning för att vi skall uppnå samhällsekonomisk balans 1990 enligt den av antagna målsättningen. Om utvecklingen så kräver kan budgeten ytterligare förstärkas t. ex. genom utförsäljning av vissa statliga företag som och domänverkets dotterbolag. Dessutom skulle fler familjejordbruk bli livskraftiga om de fick köpa till kompletterande skog från domänverket. Förutom sådana engångseffekter kan del av vinsten från dras in till statskassan. Ett prioriterat område är familjepolitiken. Kds vill införa en beskattad vårdlön för att möjliggöra vård av egna barn. Reformen bör införas . Vårdlönen föreslås utgå av basbeloppet/mån., . I familjer med flera förskolebarn utgår full vårdlön för första barnet. För övriga barn utgår vårdlönen /barn. Genom att vårdlönen utgår till alla småbarnsföräldrar bör de som utnyttjar barnomsorg betala in hela vårdlönen som daghems- och familjedaghemsav Staten kan då minska statsbidragen till den kommunala barnomsorgen Mot. med motsvarande belopp. Statens skatteintäkter ökar genom att vårdlönen Fi211 är beskattad och behovet av bostadsbidrag och socialbidrag minskar. Första året blir nettokostnaden för vårdlönereformen . För /86 blir den . Barnbidraget höjs fr. o. m. med /barn och år vilket medför ökade utgifter på helår och budgetår. För att anpassa beskattningen till försörjningsbördan införs rätten att vid beskattningen tudela familjeinkomsten. Överföringen begränsas till fyra gånger basbeloppet. Överföringen får göras så länge familjen har barn . Parallellt med denna tudelningsreform, som är en form av marginalskattesänkning, bör marginalskatterna också fortsätta att sänkas generellt. Inkomster under basbeloppet, , skall erlägga maximalt i marginalskatt. Marginalskattetaket sänks från . Taket sätts vid tio gånger basbeloppet, . Ca anslås för denna skattereform. För /87 blir det . U-landsbiståndet höjs med siktet inställt på att uppnå av BNI till 1990/91. Regeringens budget når inte upp till enprocentsmålet av BNI. För det ändamålet anslås därför 220 milj. kr. Dessutom föreslås en uppräkning , dvs. Ytterligare 300 milj. kr. bör anslås till miljöförbättrande åtgärder vilka närmare framgår av miljöpolitiska motionen. Förmöghetsskatten på arbetande kapital bör avskaffas i små och medelstora företag vilket beräknas kosta 100 milj. kr./år. Genomförs detta blir budgeteffekten . Delpensionerna höjs i tre steg från till kompensation. Delpensionsfonden beräknas innehålla 700 milj. kr. vilket finansierar reformen . Reformen belastar därför inte budgeten. Regionalpolitiken förstärks med ytterligare 300 milj. kr. De ökade medlen anslås till reducering av socialavgifterna i stödområdena och ökade anslag till länsstyrelsernas näringspolitiska insatser. Bibehållna bidrag till kommunerna för lärarlönerna, således ej någon sänkning från till . Ökade utgifter med 600 milj. kr. Fastighetsskatten höjs ej ytterligare utan fryses på nuvarande nivå och skall avvecklas. Minskade inkomster med /86. Organisationstidskriftsstödet bibehålls vilket ökar utgifterna med 40 milj. kr. Polisen får ytterligare 15 milj. kr. för att anta 150 fler polisaspiranter. Kyrkofonden tillförs ytterligare 90 milj. kr. för att stödja församlingar med svag skattekraft. Totalt ökar utgifterna/minskar inkomsterna med /87 jämfört med regeringens förslag. För att finansiera ovanstående åtgärder föreslås följande besparingar och inkomstförstärkningar: Avdragrätten för arbetsgivarnas och fackföreningsmedlemmarnas med- Mot. lemsavgifter till sina resp. organisationer slopas fr. o. m. För att finansiera vårdlönereformen höjs barnomsorgsavgiften fr. o. m. . Ger helår och /87. En 12-procentig höjning av skatten på sprit och tobak, vilket inbringar . Förmögenhetsskatten höjs med genom en generell uppräkning av skattesatsen. Omfördelning från kommunerna sker med . Ingen kompensation till kommunerna för indragen beskattning av juridiska personer. Stödet till dagspressen minskas med 40 milj. kr. vilket finansierar bibehållet organisationstidskriftsstöd. Inga anslag för utbyte av ånggeneratorer vid . Minskad utgift med . Totala besparingar/ökade inkomster med /87 vilket ger i stort sett samma budgetsaldo som regeringen i sitt budgetförslag. Helårseffekten blir i budgetförstärkningar. Sammanfattning av kds budgetförslag Ökade utgifter/minskade inkomster (miljarder kronor) Skattesänkning genom tudelnings- och marginalskattere Återställande av 1-procentsnivån för u-biståndet Slopad förmögenhetsskatt på arbetande kapital i småföretag Återställande av lärarlönebidrag till kommunerna Ingen höjning av fastighetsskatten Stöd till församlingar med svag skattekraft (Kyrkofonden) Besparingar/ökade inkomster (miljarder kronor) Slopad avdragsrätt för medlemsavgifter till arbetsgivarorga Höjning av alkohol- och tobaksskatten för indragen beskattning av juridiska personer Mindre ökning av presstödet Med stöd av vad som ovan anförs hemställs 1. att beslutar att godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som redovisas i motionen, 2. att beslutar att godkänna de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som redovisas i motionen, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om den kommunala ekonomin.