mot · G902ub531 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub531 och () Fortsatt klasslärarutbildning vid högskolan i Universitets- och högskoleämbetet har lagt fram förslag om den framtida klasslärarutbildningens dimensionering och lokalisering. Av förslaget framgår att man senare får bedöma om klasslärarutbildningen skall finnas kvar i , och . Förslaget grundas på en jämförelse mellan högskoleregionerna i vad avser antalet utbildningsplatser på lärarlinjerna i förhållande till befolkningstalet inom resp. region. Detta utgångsläge ger en missvisande bild av situationen i och regioner. Korrekta slutsatser av en sådan jämförelse kan enbart göras om man för resp. regions utbildningsplatser enbart eller till största delen rekryterar studerande frän den egna regionen. Så är dock inte fallet när det gäller högskolan i . Dess naturliga upptagningsområde är förutom också och stora delar av , vilka tillhör . Upptagningsområdet sträcker sig alltså över två högskoleregioner och ligger till utanför den region där utbildningsplatserna har räknats in. Betraktar man däremot de två högskoleregionerna som en helhet råder det i stor utsträckning balans mellan utbildningsplatser och invånarantal. Med den bakgrunden anser vi att grundskollärarutbildningen måste bevaras i . Mot en nedläggning i talar också de framtida behoven av lärare för i och . Redan dagens situation visar enligt SCB att dessa län, i synnerhet , har en lägre andel behöriga lärare än vad som är fallet i landet i övrigt. har tillsammans med och den största andelen obehöriga lärare på i landet. De ekonomiska och sociala problem de högskolestuderande ställs inför förstärks om utbildningen är lång och bedrivs som heltidsstudier, vilket är fallet med lärarutbildningen. Andelen pendlare på klasslärarutbildningarna från olika orter utanför har ökat från 1984. Det visar att de studerande i allt högre grad väljer att bo kvar på hemorten. Ett nedläggande av utbildningen i skulle därför få svåra negativa konsekvenser för den stora andel studerande som kommer från de båda västgötalänen. Av de studerande på låg- och mellanstadielärarlinjerna kom 1984 från och från . Det är en markant ökning då andelen var 18,2 resp. . Närheten till utbildningsorten har således en avgörande betydelse för att de studerande skall välja att utbilda sig eller inte. Statistik från SCB visar också att lärarstuderande i stor utsträckning efter slutförda studier återvänder till ett arbete som lärare i eller i närheten av den ort man kommer ifrån. Detta stryker ytterligare under betydelsen av att lärarutbildningen i får vara kvar och att högskolan bereds möjligheter att starta den nya grundskollärarlinjen redan till . Lågt räknat är ca 800 000 personer bosatta i det huvudsakliga upptagningsområdet för högskolans lärarutbildningar. Detta bidrar till att utbildningarna får många sökanden. Bland landets 14 orter med klasslärarutbildning ligger på tredje plats (lågstadielärarlinjen) och låg på fjärde plats (mellanstadielärarlinjen) vid antagningen , beräknat på antalet förstahandssökanden per antagningsplats. Det kan inte vara rimligt att avveckla en utbildningsort med ett så stort befolkningsunderlag och sökandeantal. Med det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bevarande av klasslärarutbildningen vid högskolan i . () () 1985/86 Ub531