ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Fi714 · 1986-01-27 00:00:00 — Finansieringen av statens investeringar 1985/86 Fi714723 avskaffades kapitalsidan i statsverkets budget. Orsaken lär ha varit en önskan att motivera kraftigt höjda inkomster till staten. Varje års investeringar finansierades kontant . När vi nu nått skattetaket och brottas med problemet att balansera statsbudgeten, vore det intressant att undersöka om ett återinförande av kapitalbudget kunde hjälpa oss att få en riktigare uppfattning om hur den ekonomiska ställningen egentligen är för . Det bör också vara intressant att undersöka vad de statliga verkens olika sätt att finansiera investeringar får för konsekvenser. och posten tycks inte få några skattemedel till sina investeringar. Däremot får över statsbudgeten till kraftverken, distributionsnätet, reparationer etc. (Detta kommer också den privata halvan av elproduktionen till godo.) Det är ungefär lika mycket som staten får tillbaka i den för verket förmånliga räntan, den låga skatten (ca 80 miljoner) och avskrivningar. Någon amortering blir det inte fråga om eftersom staten ju äger vattenfallsverkets tillgångar. I är det numera omöjligt att bygga nya kärnkraftverk, därför att man måste finansiera dem på den öppna marknaden. Inga finansieringsinstitut anser det möjligt att få tillbaka pengarna och lånar alltså inte ut till kärnkraftsbyggen. Kan det ha någon betydelse för beräkningen av kärnkraftens kostnader i , att investeringar kommer direkt från skattebetalarna? Hur mycket billigare kunde vi ringa om fick samma förmånliga investeringsvillkor som vattenfallsverket? Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär utredning om återinförande av kapitalbudget i statens räkenskaper, 2. att hos regeringen begär utredning om konsekvenserna av de statliga verkens olika sätt att finansiera investeringar.
mot · G902Fi715 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi715 och () Införande av kapitalbudgetredovisning har statens förmögenhetsställning undergått en drastisk förändring. har emellertid redovisningsrutiner för statens budget som anpassats till helt andra tider och ekonomiska förutsättningar inte förändrats. Detta gör att vi inte har någon systematisk och adekvat redovisning av statens förmögenhetsställning. Inte heller särskiljs på ett ändamålsenligt sätt kapitalutgifter från driftsutgifter. När det gäller redovisningen av kursförluster i samband med statens utlandsupplåning förekommer också direkta inadvertenser som gör att budgeten ger en helt felaktig uppfattning om vad som egentligen ägt rum med statens löpande utgifter . Vår nuvarande metod för budgetredovisning med en s. k. totalbalansering av budgeten går tillbaka . Denna redovisningsmetod kan ha en viss poäng när det gäller att redovisa budgetens totala verkan på den aggregerade efterfrågan. av total överbalansering av budgeten med ett stort positivt statligt nettosparande kan den också fylla en politisk funktion. befinner vi oss dock i en situation som är helt artskild från den som rådde . är en snabbt växande statsskuld, stora budgetunderskott och ett negativt statligt sparande karakteristiska drag i den svenska ekonomin. Under sådana förhållanden är det av stor vikt att få en ordentlig uppfattning om hur statens investeringsverksamhet ställer sig i förhållande till statens totala upplåning. Detta kan man endast få under förutsättning att man särskiljer utgifter för den löpande verksamheten från investeringsutgifter som ger frukt först på . För att man skall kunna få en uppfattning härom bör löpande utgifter redovisas på en driftsbudget under det att kapitalutgifter redovisas på en kapitalbudget. Vidare bör också förändringar i statens förmögenhetsställning redovisas på ett adekvat sätt. En starkt stigande statsskuld tenderar att underminera statens förmögenhetsställning och att lägga en räntebörda på staten som med tiden kan bli övermäktig. En budget som enbart tar hänsyn till totala utgifter och inkomster och som inte alls på ett systematiskt sätt redovisar statens förmögenhetsställning kan här inte ge någon vägledning. Ett exempel härpå utgör just redovisningen av s. k. realiserade kursförluster på utlandslån. /84 uppgick dessa till ca 14 miljarder. De tilläts då belasta budgetens utgiftssida. Men att en skuldsedel byttes mot en annan (det var allt som hände) har ingen relevans för den löpande budgeten. ha en viss betydelse för statens förmögenhetsställning. Med nuvarande Mot. 1985/86 redovisningsmetoder finns ingen möjlighet att få grepp om den verkliga Fi715 ekonomiska innebörden av vad som gjorts. Detta är ytterligare ett skäl varför nuvarande praxis bör ändras. I samband härmed bör distinktionen mellan driftsbudget och kapitalbudget på nytt införas. Vidare bör statens förmögenhetsställning redovisas på ett lättöverskådligt och adekvat sätt. Mot bakgrund av vad som anförts i motionen hemställer vi att begär att regeringen ser över metoderna för att redovisa statens utgifter och inkomster så att de kan ge bättre underlag för ekonomiska beslut.
mot · G902Fi718 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi718 m. fl. (vpk) Milj ovänligt papper Tillverkning av konventionella tryck- och skrivpapper samt kopieringspapper med höga ljusheter kring medför betydande miljöproblem, främst beroende på klorblekningen. Denna blekmetod medför utsläpp av bl. a. mutagena substanser i vattendragen som kan skada arvsmassan och som sannolikt orsakat de skador på fiskarna utanför fabrikerna som observerats, bl. a. puckelryggiga hornsimpor och defekta abborrar. Klorblekningen orsakar också betydande utsläpp av färgad substans och syreförbrukande substans som också ger betydande skador på livet i vattnet. Framställningen av klor ger upphov till bl. a. betydande utsläpp av kvicksilver till luft, vilket är allvarligt mot bakgrund av de höga kvicksilverhalterna i de svenska sjöarna. Hanteringen och transporter av klorgas innebär också betydande risker. omkom en arbetare i på grund av en klorgasolycka vid Östrands massafabrik. Det finns således starka skäl att undvika klorblekningen. Detta kan bl. a. göras genom att använda mindre ljusa papper med ljusheter på eller mindre. Sådana ljusheter kan uppnås utan klorblekning. Efter önskemål från ett sjuttiotal kommuner har beslutat att testa ett antal ganska miljövänliga papper med måttliga ljusheter. Om testerna ger positivt reslutat avser man att uppta förhandlingar med berörda pappersgrossister i syfte att få tillgång till dessa papper till ett förmånligt pris. Priset är till stor del en volymfråga. Eftersom klorblekningen kostar ca per kilo papper finns det möjlighet att få det miljövänliga papperet till ett lägre pris än de nuvarande konventionella helvita papperen. Det är därför motiverat att även statsförvaltningen engagerar sig i frågan och prioriterar miljövänligt papper i sin verksamhet. Då kan volymerna av inköpt miljövänligt papper öka påtagligt, vilket bör leda till ett ännu lägre pris på sådant papper. Mot bakgrund av ovanstående föreslås 1. att uttalar att statsförvaltningen i sin verksamhet skall prioritera användningen av miljövänligt papper med måttliga ljusheter, 2. att hos regeringen hemställer om direktiv till statsför- Mot. 1985/86 valtningen att upphandla miljövänligt papper i samarbete med Fi718 . (vpk) (vpk)
mot · G902Fi719 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi719 () Statskontorets medverkan till databaserad mikrofilmning av arkivhandlingar Hos Kalmarsundsgruppen inom Samhällsföretag pågår ett utvecklingsarbete där det gäller databaserad mikrofilmning av arkivhandlingar. Ett projekt pågår mellan i och Kalmarsundsgruppen. Syftet är dels att hitta förenklade rutiner vid kassorna och effektivare arkivering av dokument, dels att ge nya kvalificerade arbetsuppgifter för handikappade. Ett annat projekt skall påbörjas i samverkan mellan , centrala och Kalmarsundsgruppen. Databaserad mikrofilmning är ett bra arkivsystem såväl av ekonomiska som rent utrymmesmässiga skäl. Man kan göra utrymmesbesparing och man får en mycket hög säkerhet i systemet med snabb och enkel återsökning. Dessutom erhålls en bra arbetsmiljö. Verksamheten bedrivs nu med stöd av projektpengar från olika håll. Ett samlat grepp borde tas så att metoden kunde bli mera allmän inom statsförvaltningen. Det är omöjligt för enskilda myndigheter att uppnå omedelbar lönsamhet och därmed klara besparingskraven i budgetarbetet. Vissa initialinvesteringar är nämligen nödvändiga och besparingseffekterna kommer . Inom de myndigheter som prövat systemet är man mycket intresserad av en fortsättning då man räknar med att arbetsmetoden också skulle vara till stor hjälp i handläggning av löpande ärenden. Utöver rena besparingseffekter kan arbetshandikappade erbjudas meningsfulla och utvecklande arbetsuppgifter om arbetet bedrivs i samarbete med Samhällsföretag. Effekten av detta går inte alltid att mäta i pengar, men så mycket står ändå klart att utgifter på andra samhällsområden minskar. Regeringen borde ge statskontoret i uppdrag att initiera och samordna sådan verksamhet i statsförvaltningen. De samhällsekonomiska effekterna kommer att bli betydande, men det krävs investeringar för att de skall bli verklighet. Enskilda myndigheter saknar möjlighet att klara dessa investeringar. Hemställan Mot 1985/86 Med hänvisning till ovanstående hemställs Fi719 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statskontorets medverkan till databaserad mikrofilmning av arkivhandlingar.
mot · G902Fi720 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Fi720 m. fl. Ändrat bosparande bland ungdom Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Kr312 hemställer vi att hos regeringen begär förslag om ett ändrat bosparande bland ungdom i enlighet med vad som anförts i motionen. . Åsling (c) () (c) () P.-O. ()
mot · G902Fi721 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi721 Ett nyetableringssparande, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N305 hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om utveckling av allemanssparandet och former för nyetableringssparande, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande en begränsning av företagens uppgiftsskyldighet.
mot · G902Fi722 · 1986-01-25 00:00:00 — m. fl. Förtida återbetalning av utlandslån, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N307 hemställs 1. att som sin mening ger till känna vad som i motionen anförts om rätt till förtida återbetalning av utlandslån, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om att undvika onödigt krångel och begränsa uppgiftslämnandet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om företagens kostnader för uppgiftslämnande, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om att bryta de offentliga monopolen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om ökad konkurrens i den offentliga sektorns upphandling. () ()
mot · G902Fi723 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi723 . m. fl. (c) Bosparande Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Bo226 hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om värdet av sparande för bostadsändamål. () () () ()
mot · G902Fi724 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Fi724 m. fl. (fp) Bosparande Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Bo227 yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om skattefrihet för ungdomars bosparande. () () 1 1985186.3 sami.
mot · G902Fi725 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi725 och () Höjt sparavdrag m. m. Att främja hushållssparandet är viktigt ur samhällets synpunkt. Med anledning härav har såväl nuvarande som tidigare regeringar infört olika former av sparande, som innebär att vederbörande erhåller någon form av premie, exempelvis skattefri ränta, Den som fortsätter att spara i de vanliga formerna, dvs. insättning på ordinära bankkonton, har hitintills sluppit skatt för ränta som uppgått till . Beloppet har höjts till , men makar kan inte längre tillgodogöra sig den andre makens sparavdrag, därest denne inte fullt utnyttjat detsamma. Enligt vår uppfattning är det viktigt att inte inflationen urholkar sparavdraget. Även om det är bra, att många utnyttjar allemanssparande!, är det enligt vår mening fel att straffa dem som inte gör det. Vi vill därför föreslå, att sparavdraget i stället utformas på följande sätt. Sparavdraget höjs till ett belopp som motsvaras av det basbelopp som gäller det år deklarationen skall avlämnas, multiplicerat med gällande diskonto föregående år. Vi föreslår också att makar återigen får rätt att utnyttja det eventuella sparavdrag som den andre maken ej behövt för egen del. En förändring av sparavdraget på det sätt som vi anfört skulle öka sparintresset framför allt hos de grupper, bl. a. ungdomar och pensionärer, som i första hand använder sig av vanligt banksparande. En förändring skulle således enligt vår mening mycket aktivt främja hushållssparandet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändring av sparavdraget.
mot · G902Fi731 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi731 m. fl. (m) Bosparandet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Bo231 hemställer vi att hos regeringen begär förslag om att finansieringen av köp av bostadsrätter samordnas med övriga sparfrämjande åtgärder. () () (m) ()
mot · G902Fi732 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi732 Jordbrukets kapitalkostnadsproblem, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Jo276 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av lantbrukslån, 2. att hos regeringen begär förslag för att lösa de akuta kapitalkostnadsproblemen i jordbruket. . Åsling (c) () (c) () P. O. ()
mot · G902Fö301 · 1986-01-21 00:00:00 — m. fl. (m, fp, c) bevakningsområde Den organisationsstrukturen på lägre regional nivå är föremål för diskussion inom den centrala militära ledningen. Bakgrunden är en vällovlig strävan efter samordning och integration för att pressa kostnaderna för fredsorganisationen. För södra militärområdets del diskuteras en sammanslagning av Sydkustens örlogsbas () och bevakningsområde (BoMö) till en gemensam organisation, marinkommando, i vilken nuvarande självständiga myndighet i blir någon form av sjöstridskompani. Enligt vår mening innebär en sådan organisation varken kostnadsbesparing eller att man får en snabbt fungerande och rationell ledningsorganisation. BoMö har såväl i fred som i krig mycket betydelsefulla uppgifter för övervakning och kontroll av och . har investerats för att bygga upp ett väl fungerande övervakningssystem. Tillsammans med tullens kustbevakning och har skapats en sjöbevakningscentral med kvalificerad utrustning och väl samtrimmad personal. Befäls- och samverkanslinjerna är väl inarbetade. Det bör betonas att övervakningen av genom de komplexa internationellrättsliga bestämmelserna i detta område ställer särskilda krav på snabbt och säkert handlande. Detsamma gäller övrig operativ verksamhet, t. ex. mineringsverksamhet. ställning som internationell farled ger området en särskild betydelse redan tidigt i en krisutveckling. Att med dessa fakta som grund försämra ledningsförhållandena och förlänga order- och rapportvägar kan inte vara en riktig princip. Förändringar av ledningsförhållandena framgår skissartat av nedanstående bilder. Integrationsmodeller kan i vissa fall medföra kostnadsbesparingar. Detta måste studeras i varje särskilt fall. Enhetlighet i organisationsmodell får emellertid inte gå ut över effekten i ledningsorganisationen. Den föreslagna modellen kommer i enligt vår mening inte att medföra några besparingar. Någon reducering av den mycket personalsvaga bevakningsområdesstaben bedöms inte som möjlig. Med bakgrund härav hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen framförts om bibehållande av bevakningsområde som en självständig militär myndighet på lägre regionalt plan. 1985/86 FÖ301 () ()
mot · G902Fö304 · 1986-01-23 00:00:00 — () En årlig gemensam uppvisning av försvarsmaktens resurser I samband med ubåtsincidenten visade flottan upp sina resurser för allmänheten. Detta var ett mycket populärt inslag som befäste allmänhetens tillit till det svenska försvaret. En återkommande uppvisning där de olika försvarsgrenarna visar upp sina resurser skulle stärka försvarsviljan och öka respekten för rikets försvar. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att uttalar sig för att försvarsgrenarna i en gemensam uppvisning skall visa upp sina resurser.
mot · G902Fö306 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fö306 och () Grundutbildningen av visst beredskapsförband Det har länge funnits ett önskemål från fo 67 att det beredskapskompani som gör huvuddelen av sin beredskapstjänst inom försvarsområde också skall grundutbildas där. Om kompaniet grundutbildades där skulle det innebära en bättre beredskap i detta område. Om förbandet också grundutbildades inom nämnda försvarsområde kunde det utöver sin huvuduppgift ge många andra fördelar. Till dessa hör, övervakning av förråd så att den olyckliga trenden till ökat antal inbrott skulle kunna brytas. Dessutom skulle tillsynen av skyddsområdet förbättras. Vidare skulle förbandets kännedom om och samhörighet med bygden avsevärt förbättras. Behovet att av beredskapsskäl sprida repetitionsutbildningen över året skulle minska. Krigsförbandsövningarna för fo 67 skulle kunna genomföras i lämpliga enheter och bättre samlat i tiden, vilket ger betydligt bättre möjligheter att öka samträningen mellan förbanden och effektivisera repetitionsutbildningen. Försvaret skulle - även om det blir i begränsad omfattning - bidra till att sysselsättningen i de fyra östligaste kommunerna stabiliseras. Utbildningen kan inledningsvis genomföras med de resurser som fo 67 nu har. Chefs- och befälskommenderingar måste givetvis göras till fo 67 på samma sätt som redan nu görs till de förband som handhar den nuvarande grundutbildningen. Provisoriska förläggningar finns redan och kan kompletteras med andra norr om fo 67. Vidare kan tänkbara förläggningsplatser vara t. ex. eller . Dessutom förutsätts naturligtvis att de ekonomiska resurser som är budgeterade i de förband som handhar grundutbildningen enligt organisationstabellen samt erforderlig materiel tillförs förbandet. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om grundutbildning av beredskapsförband i försvarsområde.
mot · G902Fö307 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fö307 m. fl. (s) Personalpolitiken för försvarsmaktens anställda "Statens kaka är liten men säker. Så brukar man karakterisera den statliga personalpolitiken. Det finns dock anledning att granska den statliga personalpolitiken och i de fall man finner felaktigheter i kakan korrigera den. Dessa felaktigheter är ibland betingade av en formell byråkrati som i sig kan vara till men för staten i ekonomiskt hänseende. En sådan felaktighet är regeln om ersättning för dubbelt boende. Enligt denna regel, som är tillkommen avtalsvägen, har en anställd inom försvaret rätt till ersättning för dubbelt boende därest han/hon inte kan avyttra sin bostad vid ändrad stationeringsort. Denna regel har utvidgats i tiden för de fall där ett regemente lagts ned och de anställda tvingats flytta till annan ort. Har en omstationering skett som följd av annat, eller har en anställd frivilligt övergått från kommendering till stationering på kommenderingsorten, så tillämpas ettårsregeln strikt. På en marknad där möjligheterna att avyttra bostäder blir allt svårare kommer fler människor att undvika frivillig förflyttning/omstationering. Eftersom försvaret bygger på ett system med viss personlig rörlighet blir bostadsmarknadssituationen till men för systemet. Självfallet kan inte staten ta ett totalt ansvar för att dess försvarspersonal, till varje pris, får sin bostad avyttrad, men det förefaller ändock rimligt att en försvarsanställd inte skall behöva göra en stor privatekonomisk förlust genom att sälja sin bostad till ett underpris om han/hon skall följa de regler/intentioner som personalpolitiken har byggt in. Har en anställd dessutom frivilligt bidragit till att omvandla en kommendering till omstationering så har han/hon medverkat till en samhällsekonomisk vinst för staten som därmed slipper betala traktamente och hemreseersättning. Denna vinst krymper visserligen men är fortfarande vinst om man tillämpar reglerna om dubbelbosättning litet mera generöst. Det skulle dessutom bespara en liten grupp statsanställda mycket personligt lidande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att försvarsanställda inte skall behöva göra ekonomiska förluster till följd av personalpolitiska åtgärder. () () 1985/86 FÖ307
mot · G902Fö308 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fö308 m. fl. (s) Upprustning av Rommehedslägret Rommehedslägret i var en gång landets äldsta indelta regementes lägerplats. Lägret var i reguljär användning , då Dalregementet flyttade till . Genom tiderna har lägerplatsen spelat en mycket central roll i dalfolkets liv. Med sitt fyrtiotal byggnader utgör lägret en unik kulturhistorisk miljö, väl värd att bevara. Till denna slutsats kom också i sitt beslut . Riksdagsbeslutet grundade sig på FöU:s betänkande 1974:27, vari konstateras att kostnaderna för underhållet av lägret är orimligt höga och att det är i hög grad motiverat att försöka bevara lägret för framtiden. Samstämmiga remissinstanser förordar ett bevarande och nyttiggörande av lägret. I yttrande framhålls det mycket stora kulturhistoriska värdet såväl med hänsyn till helhetsmiljön som till huvudparten av de enskilda byggnaderna. Chefen för armén bedömer Rommehedslägret vara unikt från byggnadssynpunkt och anser att det inte bör förfaras. kommun finner det självklart att lägret måste bevaras. De av utskottet förordade diskussionerna med tänkbara intressenter har genomförts av i . 1980 överlämnade till regeringen ett förslag vari kommun och i stiftelseform på vissa villkor förklarar sig beredda att överta lägret. Försvarsministern har dock i proposition 1984/85:100 bedömt kostnaden för denna lösning som alltför kostsam för försvaret. De militär- och kulturhistoriska motiven för att bevara Rommehedslägret kvarstår. I takt med att situationen på byggarbetsmarknaden i länet försämrats framstår dock de arbetsmarknadspolitiska skälen för en upprustning som alltmer centrala. Trots statsmakternas massiva satsningar för att motverka byggarbetslösheten i länet ter sig framtiden utomordentligt dyster. Byggarbetsmarknadens parter har aktivt verkat för en minskning av byggnadsarbetarkåren. 1985 minskade kåren med 150 byggnadsarbetare, men trots detta var antalet arbetslösa 873; var det 764. Förutsägelserna i motion 1984/85:847 har visat sig vara välgrundade. Vid områdesvis inventering av det framtida byggandet i länet framstår den möjliga byggvolymen som klart otillräcklig, även efter en nedbantning av byggnadsarbetarkåren till en långsiktigt riktig storlek. För att underlätta en acceptabel byggvolym krävs bl. a. omfattande statliga tidigarelägganden. De senaste årens tidigareläggningar har tärt hårt på objektreserven. Det är därför angeläget att finansieringen av Rommehedslägrets bevarande aktuali seras i detta sammanhang. Det är också tänkbart att lägret används för att härbärgera det i annat sammanhang föreslagna trätekniska centret, som eventuellt kan samordnas med ett utvecklingscentrum för tunnplåt. Flera faktorer talar alltså för att en upprustning av lägret kommer till stånd, inte minst respekten för fattade riksdagsbeslut. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om att upprustning av Rommehedslägret enligt tidigare riksdagsbeslut kommer till stånd. () () 1985/86 FÖ308