mot · G902A401 · 1986-01-10 00:00:00 — och () Åtgärder mot avfolkningen i län 1985/86 A401-402 Den nu mycket allvarliga och snabbt accelererande avfolkningen i län måste stoppas. En alternativ användning av AMS flyttningsersättning för att behålla ungdomen kvar i län, sänkta arbetsgivaravgifter och förenklade regler i anställningsskyddslagstiftningen, utbyggd lärlingsutbildning och kraftigt förstärkta industripolitiska satsningar i länet är förslag som tas upp i denna motion. Medan upplevt den största befolkningsökningen noteras för län den kraftigaste befolkningsminskningen i modern tid. Minskningen uppgår till 1 166 personer. Det är 450 fler än förra årets minskning som också den var kraftig. län avviker därigenom inte bara markant från övriga län i . län är nu ett av de län som procentuellt minskar allra mest i landet. Samtliga kommuner i länet utom minskar sin befolkning. Inom länet finns också den kommun som uppvisar den högsta minskningen i landet. Om inte denna olyckliga trend för länet kan brytas hotas stora delar av länet att helt ödeläggas. Vad som har hänt i församlingar som Odensvi i , Locknevi i , Långemåla i och Kråksmåla i kommun är talande exempel på detta. 1950 hade Odensvi ett befolkningstal på 1 232 personer. var den siffran 479. har således förlorat 753 personer. Det är nära två tredjedelar av befolkningssiffra, eller närmare bestämt en minskning . Motsvarande siffra för Locknevi är 1 421 och 553, en minskning också det . I Långemåla och Kråksmåla har befolkningen halverats . Långemåla har minskat från 1 638 till 895 och Kråksmåla från 1 732 till 835. Om denna avfolkningstrend tillåts fortsätta kommer dessa församlingar att helt sakna invånare . Ett öde som de delar med ett flertal andra församlingar i län. Det som inträffat är dels att utflyttningen från länet varit större . mer än fyrdubblades utflyttningen jämfört med . Dels är de som flyttar allt fler yngre 1 1 1985186.3 sami. har nära 20 000 ungdomar i Mot. 1985/86 åldern lämnat länet. flyttar i genomsnitt fyra ungdomar om A401 dagen från länet i brist på utbildning och arbete. Det är katastrofalt. Främst har flyttlassen - med hjälp av statligt stöd - gått till . Den ökande utflyttningen av yngre människor har medfört att befolkningssammansättningen i län kraftigt avviker från genomsnittet i landet. Medan gruppen av människor i yrkesverksamma åldrar minskat har andelen barn upp t. o. m. grundskoleåldern samt andelen pensionärer ökat. län är det län som har flest antal åldringar per 1 000 invånare av alla län i landet. Det här betyder att andelen skattebetalare som skall betala för bl. a. barnomsorg, skolor och äldreomsorg blir mindre. I länet har andelen som förtidspensionerats efter långvarig arbetslöshet ökat kraftigt . skedde 430 sådana förtidspensioneringar i länet. Det var endast fyra län i som hade en större andel förtidspensioneringar än län. En förutsättning för att ungdomen skall stanna i länet är att det finns sysselsättning. Den minskade industrisysselsättningen är en starkt bidragande orsak till befolkningsminskningen. Sysselsättningen inom industrin har gått ner kraftigt i län. har 4 500 arbetstillfällen inom industrin försvunnit. Bara har mer än 3 300 av dessa arbetstillfällen försvunnit. Det är framför allt inom trä- och glasbruksindustrin som de flesta arbetstillfällena har minskat. Länets höga andel av trähustillverkningen i landet har t. ex. drabbats särskilt hårt av den kraftiga nedgången inom bostadsbyggandet som skett . Men har också en kraftigt minskad sysselsättning skett inom länets verkstadsindustri. förväntar en ytterligare mycket kraftig nedgång när konjunkturen på allvar mattas av om inte kraftfulla motåtgärder sätts in. för visar dels en minskad efterfrågan på arbetskraft från industrin, dels en kvarstående hög andel varsel om driftsinskränkningar. Ökningen av antalet varsel och en vikande efterfrågan på arbetskraft inom industrin tyder på att konjunkturen nu försämrats inom vissa för länet betydelsefulla industrisektorer. För att vända en för länet så olycklig utveckling krävs en omläggning av den nu förda koncentrationspolitiken i landet. Det krävs en politik i decentralistisk riktning med andra politiska åtgärder och beslut inom en rad områden. Som exempel på sådana åtgärder kan bl. a. nämnas: - en aktiv regionalpolitik för fler arbetstillfällen i glesbygden, - förenklade byggregler som underlättar boende på landsbygden och i mindre orter, - ökade resurser till utvecklingsfonderna för småföretagarutveckling, 2 - åtgärder för att sprida etableringen av data- och elektronikföretag över Mot. 1985/86 hela landet, A401 - förnyelse av verkstadsskolan bl. a. genom ökade kontakter med småföretag och flexibilitet, - ökad andel ungdomslag inom den privata sektorn och samma regler för ungdomsplatser som i övriga arbetslivet i fråga om arbetstidens längd och förläggning, - ungdomslag som ersätts med yrkespraktik, - åtgärder för att begränsa byråkratin för företagen, - förbättrade arbetsmiljöer, - slopad förmögenhetsskatt på i företag arbetande kapital, - fribelopp på egenavgifter, - en 50-procentig sänkning av sjukförsäkringsavgiften i företag med upp till 15 anställda, - åtgärder för att bevara och bruka all och för ett utvecklat familjelantbruk, - utveckling av alternativ energiproduktion och förnybara energikällor, - rättvisare skatter med en effektiv skatteutjämning, - ett avskaffande av löntagarfonderna, - inrättande av privata investeringskonton med skattereduktion för att förbättra hushållssparande och sparande till eget företag. Utflyttningen från län som till klart övervägande del främst går till är ur varje synpunkt olycklig för samhället. Den förorsakar köproblem och andra otrivsamma följder av en alltför snabb tillväxt som drabbar medan län mister serviceunderlag och därmed går in i en ond spiral av vikande ekonomi och livsmod. Ändå tvingas vi konstatera det makabra i att staten med hjälp av ekonomiska bidrag stimulerar till denna utveckling. Varje kalmarlänsbo som flyttar ur länet i brist på arbete får flyttningsersättning av staten via AMS-medel. och de som har familj får . skattefritt om de flyttar. Dessutom får de vissa resor samt flyttningen betald. För /85 betalade länsarbetsnämnden i län ut 9,2 milj. kr. 1983/84 uppgick den summan till 6,0 milj. kr. De jämförelser som länsarbetsnämnden i län gjort med tre andra län visar att nästan lika många har flyttat från län med statliga bidrag som från t. ex. , som hör till stödområdeslänen. 1985 har 972 arbetslösa flyttat från länet med stöd av statliga bidrag. I det s. k. krislänet var det bara 34 fler som flyttade bort med stöd av bidrag. Men jämfört med var det mer än dubbelt så många som flyttade från län och jämfört med flyttade ca 200 fler från län med hjälp av flyttningsbidrag. Det är självklart att de som inte kan beredas arbete på en ort utan av det skälet tvingas flytta skall hållas ekonomiskt skadeslösa i möjligaste mån. Men ansträngningarna måste i första hand gå ut på att sprida sysselsättning och produktion så över landet att människorna i första hand kan få arbete i sin hembygd. I stället för att med AMS-medel stimulera ungdomarna att flytta från Mot. 1985/86 län borde dessa pengar i första hand användas till att behålla A401 ungdomen kvar i länet och bereda dem varaktig sysselsättning där. Vi föreslår därför att alla som anställer ungdomar i län får en ersättning motsvarande den flyttningskostnad som utgår av samhällsmedel vid avflyttning från länet i brist på arbete. Åtgärder för ökad industrisysselsättning En sänkning av arbetsgivaravgiften och enklare regler i anställningsskyddslagen för företagen i län skulle verksamt bidra till att öka antalet arbetstillfällen inom länets industrisektor. Vi föreslår att sådana åtgärder vidtas. Vi föreslår vidare kraftigt förstärkta industripolitiska satsningar i län. En flexiblare stödområdeshantering för att tillgodose län bör införas. Det industripolitiska stödet i sin helhet bör prioriteras i högre utsträckning för län. Företagens investeringsfonder bör också tillåtas arbeta mer fritt i län. Motiven härför är bl. a. följande. län tillhör de län som både procentuellt och nominellt har den i särklass största befolkningsminskningen i landet. Det är län- 1 425, län- 1 289, - 1 253, - 1 270, län - 1 166 och - 1 164. Länet har den ogynnsammaste befolkningssammansättningen med högst andel åldringar per 1 000 invånare av alla län, antalet avgångar med förtidspension av arbetsmarknadsskäl är bland de högsta i landet och antalet beviljade flyttningsersättningar och därmed avflyttningar från länet i brist på arbete är väl jämförbart och ligger över många av de norrländska stödområdeslänen och Bergslagen. Det industripolitiska stödet uppgår i de aktuella norrländska stödområdeslänen till närmare 50 milj. kr. För regionalpolitiska insatser inkl. industripolitiskt stöd disponerade i län 6 milj. kr. På de flesta områden har utvecklingen i län en påfallande likhet med utvecklingen i de värst drabbade Norrlandslänen och Bergslagen. De industripolitiska satsningarna från statens sida är markant avvikande och därmed således betydligt blygsammare. Trots att industrisysselsättningen är låg och arbetslösheten relativt hög har industrin i länet svårt att rekrytera kvalificerade yrkesarbetare. I län finns därför behov av en till industrin väl anpassad yrkesutbildning. Lärlingsutbildningen är en sådan utbildningsform. Lärlingsutbildning innebär att den som är anställd hos ett företag också kan vara elev i gymnasieskolan. Företaget åtar sig att ge den anställde yrkesutbildning enligt kursplan som skolstyrelsen fastställer efter samråd med företaget. Skolstyrelsen är huvudman. Genom sin lokala anpassbarhet är lärlingsutbildning ett verksamt medel mot arbetslöshet och för att underlätta framför allt ungdomars inträde i Den är också särskilt lämpad för småföretag. Den utvärdering Mot. som SÖ gjort visar att av lärlingarna fått arbete i det företag de A401 utbildat sig hos medan fått anställning i andra företag. Lärlingsutbildning skulle därför i kombination med de åtgärder vi här tidigare föreslagit bli ett effektivt verksamt medel att komma till rätta med den ungdomsutflyttning från län som vi här beskrivit. Vi föreslår därför att lärlingsutbildningen byggs ut kraftigt i län. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen föreslås om att i län använda AMS flyttningsersättningsanslag till att bereda ungdom varaktig sysselsättning i länet, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag om sänkta arbetsgivaravgifter i län, 3. att beslutar att hos regeringen begära förslag om enklare regler i anställningsskyddslagstiftningen, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen sägs om behovet av kraftfulla industripolitiska satsningar i län, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna nödvändigheten av utökad lärlingsutbildning i län. () ()