mot · GA02T102 · 1986-10-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: TI 02 m. fl. Förlängning av det skandinaviska luftfartssamarbetet (prop. 1986/87:4) Det är angeläget att åstadkomma en ökad konkurrens såväl inom luftfarten, som mellan flyget och andra kommunikationer. Den bästa luftfartspolitiken är därför en politik som medger att luftfarten kan fungera efter marknadsekonomiska principer. De skandinaviska ländernas möjlighet att var för sig hävda sig inom den internationella luftfarten är begränsad. För att länderna skall kunna erbjuda sina medborgare och näringsliv goda internationella flygförbindelser till fördelaktiga priser krävs därför att länderna samarbetar. Utifrån dessa utgångspunkter bildades () 1950. SAS ägs av ett konsortium bestående av tre företag, ett i varje land. Alla tre företagen ägs till hälften av resp. stat och till hälften av resp. lands näringsliv. Svensk delägare är AB Aerotransport (ABA). Samarbetet inom konsortiet regleras genom ett konsortialavtal. Avtalet gällde ursprungligen t.o. m. , men förlängdes av 1974 liksom 1984 och gäller nu t. o. m. . Avtalet kan dock sägas upp av resp. delägare med varsel. SAS rätt till regelbunden luftfart regleras förutom av konsortialavtalet genom interskandinaviska regeringsöverenskommelser och statsmakternas beslut. SAS har genom de trafiktillstånd som , och i resp. land givit resp. delägarföretag fått en mycket stark grund för sin verksamhet. Det är angeläget att SAS verksamhet värnas och att företaget anpassas till de nya villkor som kommer att råda för det framtida flyget. SAS tillhör de mest framgångsrika flygbolagen i världen. Företaget har etablerat ett starkt skandinaviskt luftfartssystem och härigenom kunnat konkurrera med de stora, i många fall statsunderstödda, internationella flygbolagen. SAS torde ha goda framtidsutsikter. Nya grepp med helt nya kompletterande verksamheter, förbättrad service i form av hela respaket med hotell, incheckningsservice m. m. ger koncernen en god grund. Att SAS senarelagt inköp av nya flygplan för innebär att företaget ges möjlighet att flygtekniskt bli bland de modernaste bolagen i världen. Den uppmjukning av gällande avtal som beskrivs i proposition 1986/87:4 och som finns beskrivet i ett s. k. NOTAT, en överenskommelse mellan de skandinaviska kommunikationsministrarna av , ställer vi oss positiva till. Av gällande överenskommelse i konsortialavtalet, i proposition 1950:260 och i protokoll om överenskommelse mellan de skandina viska kommunikationsministrarna framgår dock att SAS förträdesrätt på Mot. inrikeslinjer står fast. Detta är enligt vår mening principiellt betänkligt. i som i har detta också kritiserats. SAS beredvillighet att överlåta inrikes koncessioner på andra företag har växlat . Genom att en mer marknadsinriktad anpassning kommit till stånd mellan olika bolag på skilda sträckor inom har en stark utveckling skett inom svenskt inrikesflyg. Alltjämt slår dock SAS vakt om sin monopolställning på de s. k. stamlinjerna, , och , detta trots att man haft problem med både kapacitet, bristande punktlighet och inställda turer på dessa linjer. har man fått hyra in såväl plan som besättningar från andra bolag. En utgångspunkt för vår syn på SAS framtida förutsättningar är de åtgärder som vidtagits inom den Europeiska Gemenskapen i syfte att liberalisera luftfarten, öka konkurrensen mellan sinsemellan fristående företag och skapa nya trafiklösningar på flygets område. Bland EG:s ståndpunkter på detta fält finns bl. a. de angivna direktiven om interregionala flygförbindelser, kommissionens policyförslag och ministerrådets riktlinjer från . förväntas EG dessutom ytterligare lägga fast sin policy i dessa frågor. Inom EG har diskuterats huruvida med dess regler mot konkurrensbegränsning är applicerbart på luftfartspolitiken. , flygbolagens egen intresseorganisation, har ändrat ståndpunkt och blivit positiv till liberalisering. har också antagit en tiopunktsresolution med förslag att uppnå balans mellan de fördelar som finns med ett koncessionssystem och de fördelar som finns med en total frihet i luften. Det är av flera skäl nödvändigt för SAS att anpassa sig till den utveckling på luftfartens område som bl. a. håller på att växa fram inom den Europeiska Gemenskapen. En sådan utveckling accentueras också av att ett av ägarländerna, , är medlem i den Europeiska Gemenskapen. Om SAS på ett smidigt och välavvägt sätt skall kunna delta i denna process är det mindre välbetänkt att, med smärre justeringar i tillämpningen av konsortialavtalet, binda upp de tre delägande företagen ända fram . Vi biträder dock de genom NOTATET nu föreslagna förändringarna om liberalare regler för frakt- och chartertrafik. Förändringar bör kunna ske även . Inte minst den förväntade utvecklingen inom EG talar för detta. De tidigare förlängningarna av konsortialavtalet har skett innan avtalet löpt ut. Även av detta skäl ter det sig oklokt att , innan avtalet löpt ut, fatta beslut om förlängning av detsamma. Regeringen bör med utgångspunkt från gällande avtal och senare ändringar - undantaget tidpunkten för avtalets gällande - ges i uppdrag att med och uppta förhandlingar om ett nytt konsortialavtal m. m., utifrån följande utgångspunkter: - En fortsatt liberalisering av luftfarten är av stor vikt. Denna bör bl. a. stimulera till nya trafiklösningar, fördelaktiga priser och en förstärkning av det skandinaviska luftfartssystemet, i konkurrens med europeiska system. - Formen för SAS trafik bör anpassas till de nya förutsättningar som EG:s 5 luftfartspolitiska riktlinjer skapar för att på ett jämbörligt sätt ge SAS möjligheter att konkurrera med sina internationella konkurrenter. - Konkurrensen mellan olika företag bör öka. 1 detta syfte bör strävan vara att inrikes trafik i möjligaste mån skall drivas av inrikes företag, t. ex. genom att parallellkoncessioner ges. Den framtida svenska luftfartspolitiken, avseende bl. a. koncessioner, bör anpassas till konsortialavtal m. m. enligt de riktlinjer vi här dragit upp. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs 1. att avslår regeringens förslag att konsortialavtalet med senare ändringar skall ligga till grund för det skandinaviska luftfartssamarbetet t. o. m. , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den framtida svenska luftfartspolitiken, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om det framtida samarbetet inom SAS. 1986/87 T102 () Per Stenmarck (m) () () () () ()