mot · G902490 · 1986-04-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:490 m. fl. (m) Ändringar i finansieringssystemet för använt kärnbränsle, m. m. 1985/86:132) uttas i enlighet med lagen (1981:669) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m. m. per kWh levererad elenergi från kärnkraftverk. Medlen förvaltas av staten och är avsedda att användas som ersättning till kraftföretagen när kärnkraftverk skall avvecklas. Då uppkommer kostnader för rivning av anläggningarna, lagring av utbränt kärnbränsle m. m. Genom detta system har också det färdigställda centrallagret för använt kärnbränsle (CLAB) betalats. Vi har varit kritiska mot avgiftens storlek. Enligt vår mening finns det ingen anledning att binda kommande generationer för en avveckling av kärnkraften . Kärnkraften har befunnits säker och miljövänlig. Enligt vår mening måste säkerheten och ekonomiska bedömningar avgöra kärnkraftverkens framtid. Det innebär att man kan anta att flera av kärnkraftverken kan drivas även . Med en förlängd livstid för de nuvarande kärnkraftverken kan också avgiftsuttaget reduceras, vilket med det prissättningssystem som tillämpas leder till något lägre elenergipriser. Regeringen bör redovisa vilka förändringar av avgiftsuttaget som är motiverade av en längre förväntad livslängd hos kärnkraftverken. finns möjlighet för kraftföretagen att återlåna de medel som inbetalats till finansieringssystemet. har lånat för att delfinansiera kärnkraftsaggregatet 3. har lånat för investeringar i bl. a. filteranläggningar vid samt för utbyggnad av överförings- och distributionssystemen. Även vattenfallsverket har lånat 385 milj. kr. för förvärv av Kraftverksrörelse. Regeringen föreslår nu att denna återlåningsmöjlighet skall avskaffas och att medlen i sin helhet skall deponeras på konto i . Med hänsyn till de stora investeringar som den svenska kraftindustrin står inför oavsett kärnkraftens framtid, finner vi det motiverat att de medel som fonderas för kärnkraftsavveckling i första hand skall disponeras av kraftföretagen. Alternativet till det nuvarande systemet med statlig medelsfondering hade varit att kraftföretagen, såsom också skedde , själva avsatte medel för kärnkraftverkens rivning, kärnbränsleförvaring m. m. Därför bör kraftföretagen även i fortsättningen kunna återlåna medel från finansieringssystemet. Givetvis måste dock en ordentlig riskbedömning ske. Regeringen bör också tillse att de återstående medel som kommer att deponeras i uppbär en ränta som motsvarar marknadsräntan för statens långfristiga upplåningar. Samma räntesats bör gälla även för de medel Mot. 1985/86:490 som kraftföretagen lånar upp. En högre räntesats medför att det fonderade kapitalet tillväxer snabbare, varför det även av detta skäl kan finnas anledning att överväga om inte avgiftsuttaget kan sänkas. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär redovisning av effekterna på avgiftsuttaget enligt lagen (1981:669) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m. m. av längre förväntad livstid för kärnkraftverken, 2. att avslår regeringens förslag till ändring i lagen (1981:669) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m. m., 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående räntesättningen för de medel som enligt lagen (1981:669) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m. m. deponeras i och återlånas till kraftföretagen. () (m) ()