mot · G902Jo761 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo761 (s) Ett åtgärdsprogram för Kattegatt- och Skagerrakområdet 1985/86 Jo761768 Larmsignalerna kommer allt tätare om de försämrade miljöförhållandena i vattnet längs . Beläggen för att negativa förändringar skett i våra kustvatten är så entydiga att omedelbara åtgärder är motiverade. Lokalt observerades förändringar av negativ karaktär i . Dessa förändringar var av det slag som tyder på ökad tillförsel av näringsämnen, främst fosfor och kväve. 1980 kom rapporterna om felslaget fiske som en följd av syrgasbrist i stora områden i södra delen av (). Syrgasbristen uppstod som en kombination av hög näringshalt och tillfälligt svag vattenomsättning. Bättre vattenomsättning har medfört något bättre förhållanden men risken för nya situationer liknande dem som uppträdde 1980-82 bedöms som stor. Motsvarande rapporter har kommit från . 1984 kunde A. Svansson, hydrografiska laboratorium, från mätningar av närsalthalter vid Fladén utanför norra , presentera statistik som klart visade att i varje fall totalfosforhalterna höjts signifikant . På initiativ från har en arbetsgrupp inom ICES () arbetat med Assessment of the environmental conditions in the and . Arbetsgruppen har varit sammansatt av marinforskare från , och med anknytning till fiskeri- och miljöforskning. Rapporten är under slutlig redigering, arbetsgruppen har haft sin sista sammankomst . Ur den sammanfattning som gruppen enats om kan följande vara av särskilt intresse: I öppna vatten i finns belägg för en höjning av koncentrationerna av oorganiskt kväve och av totalfosfor, däremot inte för en höjning av den primära algproduktionen. I öppna vatten i dominerar naturliga transporter av näringsämnen, och de tillskott som kommer från Baltiska strömmen och Jutlandströmmen är av liten betydelse. Högre koncentrationer av föroreningar har konstaterats både i vattnet och i bottensedimenten längs kusterna. är genomsnittligt mindre påverkat av . Fiske anses svårt att bedöma på grund av brist på tillförlitliga data. 1 1985/86. och anses dock i allmänhet ha hög fiskproduktion. Utsläpp har negativt påverkat tillgången på fisk i vissa kustområden och från vissa områden har massdöd av havskräfta rapporterats. (Det kan här tillfogas att det goda fiske efter havskräfta som skapat viss optimism torde vara följden av att kräftorna på grund av låga syrgashalter drivs upp ur sina hålor i botten och därför blir lättare att fånga.) Överfiskning anses ha bidragit till förändringar i fisktillgången. Beträffande bottendjuren har storskaliga förändringar belagts. Rapporten diskuterar effekterna av blomningar av såväl toxiska som icke toxiska planktonalger. Syrgasbrist, fiskdöd och giftiga musslor har varit resultat av sådana blomningar, särskilt . Utsläpp av organiska klorföreningar, olja och tungmetaller kan lokalt vara av betydelse. Genomsnittligt är koncentrationerna av sådana föroreningar avtagande från till . har allt större uppmärksamhet riktats mot de norska utsläppen i gränsområdet. Utsläppen i och de utsläpp från både hushåll och industrier som med Glömma förs ut i kustvattnet i norra åstadkommer svåra skador på både vatten och bottnar. Omedelbara åtgärder för att minska tillförseln av näringsämnen inom området måste vidtas. Överläggningar bör upptas med norska myndigheter om begränsning av utsläppen i och Glömma. Kattegatt-Skagerrakområdet har många unika egenskaper vilket medför att speciell forskning är nödvändig i området för att man rätt skall förstå ekosystemets funktion och kunna utnyttja dessa levande resurser på ett ekologiskt förnuftigt sätt. Bland ytterligare behov av forskning vill vi peka på följande: a. Långtidsstudier upplagda så att man kan följa förändringar i miljön och skilja naturliga fluktuationer från förändringar orsakade av mänsklig aktivitet. Det fria vattnets ekosystem är otillräckligt känt och studier av djurplankton och dess förhållande till växtplanktonproduktionen behöver utökas. En viktig fråga gäller orsakerna till att dinoflagellaterna (den växtplanktongrupp där de giftiga arterna finns) ökat märkbart . c. Fiskeriforskningen bör inriktas på mera ekologiskt orienterade undersökningar. Ett behov av undersökningar av havskräftans biologi föreligger. Tonvikt inom forskningen läggs på ekosystemets funktion. För att möjliggöra detta behöver bättre möjligheter till samarbete mellan fysisk, kemisk och biologisk havsforskning skapas. En mycket viktig uppgift är att undersöka recirkulationen av näringsämnen, speciellt gäller detta kväve. Ett närmare samarbete mellan länderna, t. ex. i form av gemensamt utnyttjande av fartyg, rekommenderas. 1985/86 Jo671 Ytterligare arbete på att minska fosforutsläppen via de kommunala reningsverken bedöms som meningsfullt men är med säkerhet inte nog. Det bör därför undersökas om/hur urlakningen av fosfor från mark kan minskas. De lokala utsläppens roll vid sidan om den ökade transporten från och är oklar men viss ledning hoppas vi att det kontrollprogram som startas kommande månad i skall ge. Vad kväve beträffar finns en rad frågetecken. De flesta av dessa har samband med kvävets olika omsättningsprocesser i ekosystemet, och forskningar i dessa processer bör därför prioriteras högt. En annan högt prioriterad fråga bör vara hur den i planktonproduktionen bundna energin förs vidare i näringskedjan. Det finns uppgifter som tyder på att eutrofieringen kan leda till att energin leds till djurgrupper som är mindre lämpade som fiskföda. Denna eventuella orsak till minskat fiske bör ägnas minst lika stor uppmärksamhet som den mera omtalade syrebristen. Åtgärder utöver dem som föreslagits eller redan i större eller mindre utsträckning pågår kräver betydligt ökade kunskaper. Men om forskningsarbetet skall ge önskat resultat måste en ganska bestämd styrning till klart formulerade frågor ske. Vi vill förorda följande frågor: I hur hög grad kan tillskotten av närsalter längs ytterligare påverka halterna i det vatten som från och strömmar upp längs kusten? Vilken roll spelar denitrifikation (avgång av kväve till atmosfären genom bakteriell verksamhet) i västkustvattnets ekosystem? Vilka förändringar i näringskedjan växtplankton-fisk kan vara aktuella i eutrofierat kustvatten på ? Finns det något samband mellan det ökade inslaget av flagellater i växtplankton och eutrofieringen, alternativt ändrat humusinnehåll i tillrinnande vattendrag? Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärdsprogram för Kattegatt-Skagerrakområdet, 2. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överläggningar med norska myndigheter om begränsning av utsläppen i och Glömma, 3. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ytterligare forskning i Kattegatt-Skagerrakområdet. () () () ()