mot · G902Jo609 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Jo609 m. fl. (c, m, fp, vpk) Utbildning av skogstekniker vid skogsskola Utbildningen av skogstekniker sker i regi vid skoginstituten i , och samt vid Stiftelsen och läns skogsskola i . I samband med beslutet om den högre skogliga utbildningen tog staten ett ökat ansvar för utbildningen genom ett till . Även därefter finansieras dock utbildningen till största delen av bidrag från och läns landsting, skogsbolag och övriga medlemmar i stödföreningen. En väsentlig del i finansieringen av skogsteknikerutbildningen härrör sig från överskott från den fortbildning av skogspersonal, som bedrivs vid skolan. Genom en mycket aktiv insats från skolans sida har fortbildningsverksamheten mer än fördubblats. I skolans budget har man tvingats räkna med en lägre fortbildningsvolym till följd av en försvagning av skogskonjunkturen. En ytterligare höjning av kursavgifterna för fortbildning bedöms inte möjlig. Fortbildningen är utsatt för hård konkurrens. En höjning av kursavgifterna skulle därför kunna leda till att skogsbolagen startar utbildning i egen regi eller väljer en annan utbildningsinstitution. Behovet av skogstekniker är stort i hela landet. För att möta efterfrågan har Gammelkroppa ökat elevantalet från 15 till 18. Kapacitet finns för ytterligare sex elever. Det synes vara ett samhällsintresse att dessa platser utnyttjas. Intresset för skogstekniker utexaminerade vid Gammelkroppa är mycket stort eftersom skolan, till skillnad fräj de statliga skogsinstituten, kräver lång praktik för intagning. Medelåldern för innevarande kurs är så hög som . Skogsteknikereleverna vid skogsskolan i kommer från hela landet. Efter avslutad utbildning sprids teknikerna över hela landet med ett klart överskott mot norr enligt statistik . Styrelsen för arbetar med ett utvecklingsprogram som syftar till att öka antalet elever till 24.1 programmet ingår bl. a. byggande av en tidsenlig förläggning för skogsteknikerlinjen. Planerna är helt i linje med den uppfattning som kommer till uttryck i betänkandet Högre skoglig utbildning, Ds Jo 1983:6: s. 202 Gammelkroppa skogsskola har en särställning i det skogliga utbildningssystemet. Utredningen har inte funnit vägande skäl för att staten skulle överta skolan. Så länge den nuvarande stiftelsen vill driva skolan bör staten lämna ett visst ekonomiskt stöd via Lanbruksuniversitetet. Detta stöd uppgår till . men en viss utökning av stödet har begärts. Skolan tar in endast 15 elever per kurs men har kapacitet för 24. Det ekonomiska stödet till skolan bör ökas så att staten i princip betalar två lärartjänster. Därigenom kan skolans fulla kapacitet utnyttjas. s. 223: En ytterligare utökning av skogsteknikerutbildningen kan ske genom att Gammelkroppa skogsskola har kapacitet för en utökning med nio elever per kurs. Enligt utredningens uppfattning bör denna möjlighet utnyttjas och det förutsätts då att staten betalar ytterligare en lärartjänst för skolan. Samhällsekonomiskt är en utökad utbildning av skogstekniker vid mycket lönsam. Det statliga bidraget per studerande var . Detta skall ställas mot att en utbildningsplats vid de statliga skogsinstituten /84 kostade ca . Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge till känna att och läns skogsskola tilldelas medel i enlighet med betänkandet Högre skoglig utbildning så att utbildningskapaciteten om 24 skogsteknikerelever kan utnyttjas. () () (vpk) () (vpk) () () () () () 1985/86 Jo609