ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902t309 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:T309 () Elektrifiering av järnvägssträckan Elektrifieringen av järnvägen skulle betyda mycket för Ystads och angränsande kommuners utveckling. Därigenom skulle den regionala balansen främjas. Såväl länstrafikbolaget som berörda regionala planeringsorgan är intresserade av att utöka tågtrafiken samt att få en bättre anpassning av tidtabellen till arbets- och skolpendling. En utredning som gjorts av Sydvästra () och Sydöstra () visar att resandefrekvensen kan i det närmaste tredubblas . Tre olika trafikeringsalternativ - buss, dieseltåg, eltåg - har närmare studerats. Enligt utredningen är eltågsalternativet det från samhällsekonomisk synpunkt bästa alternativet. För att realisera eltågsalternativet krävs en elektrifiering och upprustning av banan samt att regeringen ställer erforderliga medel till SJ:s förfogande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om elektrifiering av järnvägen .
mot · G902t310 · 1986-01-24 00:00:00 — m. fl. (s) Svenska fjärr- och utlandschaufförers arbetsvillkor Enligt 46 § utlänningsförordningen får en utländsk medborgare inte utan arbetstillstånd ha anställning här i riket och inte heller arbete här på grund av anställning utomlands annat än som handelsresande eller medlem av personalen på järnvägståg eller på lastbil i yrkesmässig trafik. Emellertid medför innehav av utländskt körkort, enligt 2 § förordningen om godkännande och utbyte av utländska körkort (SFS 1981:96), icke rätt att föra lastbil och buss här i om fordonet är registrerat i . kan dock från nämnda bestämmelse enligt 10 § medge undantag om synnerliga skäl föreligger. Hänsyn skall härvid även tas till trafiksäkerheten. tillbaka har TSV, enligt berörd yrkesgrupps uppfattning, i för stor omfattning medgivit dispens från nämnda förordning. Landets åkerichaufförer är allvarligt oroade över denna utveckling. Kåren upplever det besvärande med denna konkurrens om arbetstillfällena på svenskregistrerade fordon i . Dispensregelns syfte var ursprungligen att tillåta transporter mellan fartyg och uppställningsplats eller att åtminstone tillgodose krav på mycket korta transportavstånd. tillstyrks dispensansökningar för transporter över avsevärda avstånd enligt de svenska chaufförerna. Orsakerna till den kraftiga ökningen av dispenser kan ha sin bakgrund i att åkeriföretagen efter hand har insett att det finns utländsk arbetskraft att tillgå för vilken löner och sociala kostnader är väsentligt lägre än för svensk personal och att åkeriföretagen därför söker dispens oftare. har i sin myndighetsutövning förskjutit praxis så att synnerliga skäl kan bedömas motsvara ungefärligen om skäl föreligger enligt fackorganisationens uppfattning. De svenska chaufförernas oro förstärks dessutom av en bekymmersam utveckling inom utlandstrafiken. Svenska utlandschaufförer blir alltmer sällsynta på det internationella vägnätet. Vad som borde varit det naturligasvenska chaufförer på svenska fordon - har vänts till sin motsats. De svenska åkerier som opererar internationellt agerar gentemot svenska utlandschaufförer på ett sätt som i många fall är stötande. För kortsiktiga vinster görs välutbildade svenska chaufförer arbetslösa till förmån för utländska. Ofta har dessa utländska chaufförer lägre utbildning, och inte sällan bryter de mot arbetstidsbestämmelser och övertidsbestämmelser. Vanligt förekommande är även att svenska chaufförer skriver sig utomlands (s. k. brevlådechaufförer) men bibehåller såväl bostad som familj Att svarta pengar i dessa sammanhang utbetalas är välkänt inom Mot. Genom att anlita dessa chaufförer tillskansar sig vissa svenska T310 utlandsåkare icke oväsentliga konkurrensfördelar gentemot åkerier som i sin verksamhet även tar hänsyn till de anställdas intressen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om sysselsättning för svenska chaufförer. () ()
mot · G902t311 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:T311 och () Snar upprustning av Europavägarna är betydelsefulla leder för effektiva transporter. En fortgående utbyggnad pågår i syfte att nå en bra standard på hela nätet. Genom passerar E 18 och är en viktig förbindelseled, dels mot , och norra , dels mot /och . Genom ombyggnad på flera avsnitt har standarden kunnat höjas. En väsentlig förbättring sker nu på avsnittet , som blir motortrafikled. I takt med pågående upprustningar framstår avsnittet på från mot och som allt sämre. Vägbanan är på flera ställen smal, korsning sker i plan med andra vägar, stopplikt gäller för trafik på vid anknytningen till väg 250 och E 18 har genom fyra signalreglerade korsningar och passerar vidare mitt genom samhälle. Det kan tveklöst fastslås att E 18 på aktuellt avsnitt inte svarar mot de standardkrav som rimligen kan ställas. Även fortsättningen mot behöver rustas upp. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ombyggnaden av sträckan .
mot · G902t312 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:T312 (fp) Vidareutbildning av äldre bilförare I takt med att antalet pensionärer ökar kommer också andelen äldre bilförare att bli större. hade av pensionärerna bil. 1983 hade siffran stigit till , och den kan förväntas stiga ytterligare. En studie vid i , utförd av trafikforskaren , visar att äldre bilförare kan ha svårt att klara olika trafiksituationer. Detta hänger samman dels med de naturliga fysiska förändringarna, dels med det faktum att den tidigare körkortsutbildningen inte innehöll träning i moment som är anpassade till dagens trafik. I trafiksäkerhetsverkets anslagsframställning föreslås en anslagsförstärkning med . för information om och till äldre bilförare. Anslaget tillstyrks av föredraganden. Som ett led i arbetet med att förbättra trafiksäkerheten bör dessa medel utnyttjas för att erbjuda äldre bilförare kompletterande trafikutbildning. Detta kan lämpligen ske genom samarbete mellan trafiksäkerhetsverket, NTF och studieförbunden och innehålla både teoretiska och praktiska moment. Utbildningen skall självfallet vara frivillig och inte utgöra någon förutsättning för att få körkortet förnyat. Med anledning av vad jag i motionen anfört hemställer jag att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad jag i motionen anfört angående vidareutbildning av äldre bilförare.
mot · G902t313 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:T313 och () Flygförbindelserna i inland A-region, inkl. , omfattar större delen av inland. I området bor 47 700 invånare. Avstånden från de större centralorterna till närmaste flygplats med inrikestrafik är stora. För del rör det sig om , medan avståndet från Stomman och uppgår . Som jämförelse kan nämnas att i , som är välförsedd med flygförbindelse, bor ca 51 700 invånare. och kommuner har med statligt stöd anlagt flygplatser vilka är resp. har varit godkända som instrumentflygplatser. AB Lapplandsflyg flög sträckan och 19741978 Vilhelmina-Lycksele-Umeå. Antalet passagerare var i båda fallen ca 2 000/år och frekvensen 5-6 dubbelturer . Trafiken upphörde då kommunerna inte längre orkade stå för kostnaderna. som gått har inrikesflyget utvecklats starkt. Att inte ha tillgång till inrikesflyget på rimligt avstånd är en ännu större konkurrensnackdel än det var tidigare. Avsaknaden av sekundärlinjetrafik kommer att försätta inland i ett relativt sett försämrat läge jämfört med motsvarande områden i norr och söder. Inget större område i har så långt till flygplats med regelbunden trafik som inland. Nackdelen med detta kommer att skärpas när flygförbindelserna i övrigt inom förbättras. Effekterna av statens betydande ansträngningar att utveckla näringslivet i inland kan då minska. och kommun har därför beslutat att samarbeta om ett projekt - Matarflyg - där orterna , , och ingår. En reguljär flygförbindelse av ovan skisserat slag kommer dessutom att för läns landstings del innebära förutsättningar för snabbare sjuktransporter, framför allt till i . De båda kommunernas målsättning är att engagera ett stabilt flygföretag. Trafiken bör upprätthållas med ett modernt trafikflygplan som kan ta 1520 passagerare. I inledningsskedet finns planer för två dubbelturer morgon/förmiddag och två dubbelturer /kväll . Kommunernas industriföreträdare har framfört att det saknas möjligheter att använda sig av det inrättade persontransportstödet i vad gäller flyget mot bakgrund av de långa avstånden till närmaste flygplats. Tidsåtgång för resan till flygplatsen i från är och Mot. 1985/86 från cirka tre och . Efter kontakter bl. a. med och kommuners resebyråer föreligger en bedömning om reseunderlaget. En realistisk beräkning är att efter en inkörningsperiod av bärighet kan uppnås på den planerade flyglinjen. För att klara de ekonomiska förutsättningarna har en finansieringsplan förelagts med beräkningar av ett statsbidrag på , landstingsbidrag på och och kommuner bidrar med resterande . De offerter som inlämnats visar på ett driftsunderskott , som beräknas till , enligt följande: första året 5 milj. kr. andra året 4 milj. kr. tredje året 3 milj. kr. har för budgeterat medel för att lämna driftsbidrag. Beslutet om driftsbidraget till och kommuner gäller under förutsättning att statsbidrag utgår. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande garantibidrag för en treårig försöksverksamhet med flygtrafik mellan kommunerna . () () g o ta b 1986 10357
mot · G902t314 · 1986-01-23 00:00:00 — 1985/86:T314 i ^ Förseningsavgifterna vid den obligatoriska 1985/86 kontrollbesiktningen av motorfordon T314 - 323 Bilägaren informeras om sin skyldighet att låta bilen genomgå obligatorisk kontrollbesiktning, varvid anges inom vilken period detta kan ske utan att bilägaren drabbas av förhöjd avgift. Om tidsbeställning sker i slutet av får bilägaren ofta beskedet att tid endast kan erhållas efter den ordinarie perioden och att förhöjd avgift då utgår. Man kan rimligen inte begära av bilägaren att hålla reda på arbetsbelastningen vid . Rutinen bör därför vara att vid en beställning före den ordinarie besiktningsperiodens utgång skall normal avgift gälla. Med anledning av det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om avgiftsuttag vid .
mot · G902t316 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:T316 () Ett elektrifieringsprogram för hela järnvägsnätet Rälsbunden trafik har framtiden för sig. Den är det näst fartyg mest miljövänliga och resurshushållande trafikslaget. Samhället bör låta tyngdpunkten i trafikinvesteringarna gå till järnvägarna, kompletterade med de mindre vägarna, och upphöra med de resursslukande motorvägssatsningarna. Elektrifiering är i långa loppet ett livsvillkor för att en bana skall fungera som en integrerad del i hela järnvägssystemet i landet. Elström är också utan jämförelse den bästa energiformen för järnvägen. Med bara av elströmmen som används i driver vi alla tåg! bör nu besluta om ett stort elektrifieringsprogram för hela järnvägsnät. Detta skulle medföra stora långsiktiga besparingar genom att man inte längre behöver upprätthålla olika vagnparker för olika typer av framdrivning. Det borde alltså vara en lönsam investering som ger många arbetstillfällen över hela landet. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag om ett elektrifieringsprogram för hela järnvägsnätet.
mot · G902t317 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:T317 m. fl. (vpk) Bidraget till kommunala vägar och gator Kostnader övervältras på kommunerna Den långa raden av sänkta statsbidrag till kommunerna innebär en övervältring av allmänna kostnader från staten till kommunerna. Härigenom kommer en allt större del av finansieringsbördan att skjutas över på den proportionella kommunalskatten. Staten har dock helt andra möjligheter än en kommun att via lagstiftning åstadkomma finansiella resurser. Kommunerna är hänvisade till kommunalskatt på fysiska personer eller möjligen avgifter. Den förändring av skattetrycket innebärande övervältring på kommunerna som sker, om regeringens förslag till ökat kommunalt väghållningsansvar blir beslut, förstärker en orättvis fördelning. drabbas de ekonomiskt svagare grupperna. Vi menar från vpk, att sådana åtgärder i varje fall skall ske först efter ingående utredningar som garanterar en fördelningspolitiskt riktig lösning. Hela frågan om fördelning av uppgifter och finansiellt ansvar mellan staten och kommunerna tillhör skattepolitiken och borde få sin prövning i samband med grundlig översyn av hela kommunalskatteproblemet med målinriktningen att pröva en gemensam statskommunal enhetsskatt i enlighet med de förslag vpk vid olika tillfällen aktualiserat. I avvaktan på sådana åtgärder är vi inte beredda att tillstyrka nu föreliggande förslag till kostnads- och ansvarsfördelning vad gäller de stats/kommunala vägarna. Genom den nu föreslagna nedskärningen med 100 milj. kr. på driftsanslaget till kommunala vägar och gator drabbas också den kollektiva persontrafiken eftersom förutsättningen för detta bidrag är tillräckliga anslag under B 4 Bidrag till drift av kommunala vägar och gator. Enligt skulle i det fall bidrag skulle utgå till aktuella kollektivtrafikprojekt anslaget i fråga behöva höjas till 839 milj. kr. enligt det s. k. huvudförslaget. Med tanke på att budgetförslaget föreslår borttagande av hela det statliga stödet till lokal och regional kollektivtrafik, kommer alltså kollektivtrafiken, vilken nyttjas av de svaga grupperna i samhället - de äldre, kvinnorna, barnen och de handikappade, att drabbas. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs 1. att med avslag på regeringens förslag beslutar anvisa . i reservationsanslag till Bidrag till drift av kommunala vägar och gator för /87, 2. att avvisar regeringens förslag om ändringar i väglagen (1971:948). åbrink (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902t318 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:T318 och () Ökade anslag till byggandet av riksvägar i I den flerårsplan som fastställts av för byggandet av riksvägar i för finns upptaget totalt 15 olika objekt. Kostnaderna för dessa har kostnadsnivå beräknats till 298 milj. kr. Med den nivå på medelstilldelningen som länet fått till vägbyggande under innevarande budgetår och föreslås få under kommande budgetår kan inte flerårsplanen följas. Objekt som skulle ha påbörjats skjuts och en eftersläpning på 10 milj. kr. Ett av skälen till eftersläpningen är att har fått en mycket liten del av de extratilldelningar som har skett av arbetsmarknads- och industripolitiska skäl. Totalt har i landet fördelats ut 2 miljarder sådana medel . Om betydande delar av anslagen till vägbyggande skall fördelas på så sätt får det mycket svåra konsekvenser för . Den eftersläpning som uppstått och som ackumuleras , om en ökning av anslagen inte sker, kan åskådliggöras med följande diagram: PLEMERRDE bYGGVOUrnER FÖR FLERRFSPLRH RIKS-OCH LRnSVRGRR /9ö4>-6ö 1984 -85 -86 -87 I]]! p/oncroc/ HU cn/ gf do <5& as | cf/crj/Öpr7/rxp Det ackumulerade behovet blir 1986 och de därpå närmast följande åren: Såväl som berörda kommuner bedömer denna utveckling som helt oacceptabel. a. två förbifarter (och ) ha påbörjats. När nu så inte sker innebär det ett svårt avbräck för kommunerna och leder till att den lokala kommunala planeringen stoppas upp och lokalt planerade projekt inte kan genomföras. Länet måste budgetåren framöver tillförsäkras ökade anslag till byggande av riksvägar så att den nu uppkomna eftersläpningen kan tas igen. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ökade anslag till byggandet av riksvägar i så att den fastställda flerårsplanen kan följas. () () 1985/86 T318 40 milj. kr. 95 milj. kr.
mot · G902t319 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:T319 m. fl. (s) Transportstödet Division Profiler vid erhåller transportstöd för produkter med viss bearbetnings- och/eller manufaktureringsgrad. Stödet har utgått alltsedan 1980 och har varierat mellan 1,5 och 3 milj. kr. beräknas transportstödet överstiga 3 milj. kr. Divisionen har stora lönsamhetsproblem, bl. a. till följd av vikande efterfrågan från de traditionellt stora marknadsområdena, varvs- och byggnadssektorn i och övriga . Divisionen har vidare ett mycket stort exportberoende. Av den totala produktionen levereras utanför , dvs. exportandelen utgör ca två tredjedelar av leveranserna. Inom EG lämnas särskilda statliga subventioner och bidrag till järn- och stålverken i dessa länder, vilket medför negativa konkurrensmässiga konsekvenser för svenska stålföretag. Detta har lett till mycket pressade marknadspriser med otillfredsställande lönsamhet som följd. För att förbättra lönsamheten för divisionen och minska beroendet av de stora exportvolymerna har betydande investerings-, marknads och prudiktutvecklingsinsatser vidtagits. Dessa insatser syftar till att öka avsättningen av mer kvalificerade och manufakturerade produkter till verkstadsindustrin, främst inom och övriga . Detta innebär även mindre import till av sådana produkter. Ett bortfall av nuvarande transportstöd försvårar divisionens möjligheter att öka avsättningen i på angivet sätt eftersom kunderna främst är koncentrerade till södra och . I budgetpropositionen 1985/86:100 har föreslagits att godstransportstödet på järn-, stål- och metallprodukter tas bort. Varje bortfall av transportstöd medför betydande risker för minskning av antalet sysselsatta inom divisionen på grund av de ekonomiska förlusterna. För att säkerställa verksamheten måste tillfredsställande ekonomiska resultat uppnås. Ur nationell och lokaliseringspolitisk synpunkt är det olyckligt om transportstödet försvinner då det kan minska sysselsättningen i och försvåra möjligheterna att reducera den svenska importen av kvalificerade stålprodukter. I våra konkurrentländer kommer det att förekomma fortsatta statliga subventioner och bidrag till stålindustrin vilket även påverkar konkurrenssituationen. Divisionen har dessutom en särskild verkstadsrörelse för manufakturering av stålprodukter, vilken sysselsätter ett åttiotal personer. reringsanläggning kan jämföras med verkstadsföretag utanför vilka är Mot. 1985/86 berättigade till transportstöd för sina produkter. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående godstransportstödets betydelse. () ()
mot · G902t320 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:T320 () Väderstationen på genomför en utglesning av det bemannade väderstationsnätet. satsar man på att utveckla en ny typ av automatstationer i det s. k. . Under /86 kommer man enligt SMHl:s planer att lägga ned ytterligare ett antal synoptiska väderstationer, däribland . Den bemannade väderstationen, lokaliserad i anslutning till flygfältet på norra delen av ön, har varit i verksamhet . De meteorologiska klimatologiska förhållandena på och kring skiljer sig i flera avseenden från fastlandet. Väl kända är de nyckfulla och snabba vindförändringarna på . Stationen har ett strategiskt läge i södra delen av . Regelbundna rapporter från en bemannad väderstation på är av betydelse för såväl sjöfart som flygverksamhet. Det snabbt ökande antalet fritids- och turistbåtar på ställer också ökade krav på utförliga och tillförlitliga sjörapporter. Väderstationen är också betydelsefull ur sysselsättningssynpunkt. Varje arbetstillfälle på en ort med struktur är av stor vikt. Det sektorstänkande som styr den statliga verksamheten får förödande konsekvenser för glesbygdsområden. erhöll 1976 glesbygdsstöd. Statliga myndigheter med länsstyrelse och lantbruksnämnd i spetsen har med stödet försökt skapa nya arbetstillfällen till ön och vända den negativa befolkningstrenden. planer och beslut går i den andra riktningen. Man kan starkt ifrågasätta om någon samhällsekonomisk besparing uppnås om man först avvecklar statlig verksamhet i glesbygd för att sedan med regionalpolitiska pengar försöka återskapa ny sysselsättning. Enligt min mening talar såväl meteorologiska som regional- och sysselsättningspolitiska skäl för ett bibehållande av en bemannad väderstation på . Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om bibehållande av en bemannad väderstation på .
mot · G902t321 · 1986-01-23 00:00:00 — m. fl. (s) Ett sammanbundet telenät i Mittnordenområdet Mittnordensamarbetet och regionen är på väg in i en ny industriell utvecklingsperiod där nya marknader, nya branscher, ny teknik och nya företag med ny högteknologi dyker upp. Behoven industri och informationssamhälle ökar i accelererande takt och möjligheten att tillgodose dessa behov/möjligheter är avhängiga telekommunikationer, såväl tvärs över vårt land som till och . Svenska kommer att ha ett fiberoptiskt nät som når Åre/. Norska redovisar i sina planer, där man följer E 75 från mot , att man når från . Här kommer alltså att fattas en sträcka teleförbindelse, detta trots att det av teleexperter på båda sidor gränsen bedöms som realistiskt att ett kvantitativt och kvalitativt glasfiberoptiskt linjenät kan finnas färdigt för trafik från över till . Detta nät bör kunna fortsätta över mot för vidare distribution in i . Om denna satsning görs skapas ökad gemenskap och välfärd i Mittnorden. Samarbetet inom näringsliv, kommunikationer, turism, utbildning, forskning och kultur kommer att kunna utvecklas med hjälp av denna elektroniska motorväg". Det förutsätter att teletaxan kommer att vara en speciell Mittnordstaxa som syftar till att stimulera utvecklingen enligt ovan. I Mittnordenperspektivet ingår bl. a. en superdator för forsknings- och utvecklingsändamål. Tekniska högskolan i är mycket betydelsefull för utveckling av Mittnorden lika väl som högskolan i , och i samt högskolorna i och . För att denna bredbandskommunikation som forskning och utveckling skall bli verklighet krävs ett fungerande digitalt nät som bygger på fiberoptisk teknik. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett sammanbundet telenät i Mittnordenområdet. () ()
mot · G902t322 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:T322 m. fl. Prioritering av vid fördelningen av väganslagen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:989 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att prioriteras vid fördelning av väganslaget. () ()