ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Sk345 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk345 och () Beskattningen av taxiförares inkomst har taxiägare/-chaufförer ålagts att som inkomst uppta en viss procent som varierar mellan kommunerna, av inkörda ersättningar. Den fastställda procenten skall motsvara s. k. dricks, som enligt taxeringsmyndigheterna, regelbundet erhålls utöver taxameterersättning. Efter hand har sådana ersättningar, dricks, blivit alltmer sällsynta och det är tveksamt om dricks ges i någon större omfattning. Det hör till saken att någon skyldighet att erlägga dricks inte föreligger. Eftersom den här typen av ersättningar är såväl otidsenlig som inte speciellt vanligt förekommande bör inte heller taxiägare/-chaufförer fortsättningsvis åläggas att uppta sådana intäkter till sina självdeklarationer. att begär att regeringen lämnar förslag till ändrade inkomstregler för taxiägare/-chaufförer.
mot · G902Sk347 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk347 () Beskattningen av ungdomars egetföretagande En viktig linje i att bekämpa ungdomsarbetslösheten har varit att stimulera ungdomarnas egna initiativ för fler jobb. Många okonventionella och obyråkratiska former har härvid prövats. Samhället har på skilda sätt sökt stödja verksamheten genom att ställa lokaler till förfogande, genom att ge administrativt stöd osv. I viss utsträckning har också ekonomiskt stöd kunnat utgå för att starta eget, t. ex. genom att omvandla andra mera personligt riktade stödformer till ett stöd för företagande. Det är viktigt att det ekonomiska stödet till ungdomarnas företagande får en korrekt behandling från skattesynpunkt. Om stödet avser att motsvara ett arbetsmarknadsstöd skall det behandlas som inkomst av tjänst i deklarationen. I ett sådant fall skall inte den enskilde stå för de sociala kostnaderna. Om stödet avser att anskaffa utrustning är det en del av rörelsekapitalet och skall då i skattehänseende jämställas med andra företagsstöd som samhället utger. Uppenbart är det så att skattemyndigheterna hanterat dessa ungdomsstöd på sätt som ungdomar inte kunnat förutse. Det är inte bra för den framtida företagarandan. Det synes angeläget att får i uppdrag att göra en översyn av den skattemässiga behandlingen av s. k. starta egetbidrag. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära att RSV får i uppdrag att göra en översyn av den skattemässiga behandlingen av de särskilda stöd som utgått till ungdomars egetföretagande.
mot · G902Sk348 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk348 och () Höjt belopp för befrielse från gåvoskatt Det gåvoskattefria beloppet har varit nominellt oförändrat . Det är alltjämt . I skiktet närmaste . blir skatteintäkterna inte ens tillräckliga för att täcka kostnaderna för handläggning och indrivning. Vi anser därför att beloppet bör höjas. Skattefrihet åtnjuts för gåva av möbler, husgeråd och andra lösören till ett värde av högst . Vi anser därför att det gåvoskattefria beloppet bör höjas till samma summa, dvs. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar höja det gåvoskattefria beloppet till .
mot · G902Sk351 · 1986-01-27 00:00:00 — I motion 1985/86:Ub833 (om gymnasieskolan) redovisas förslagen närmare. Förslagen skulle ge möjlighet även för småföretag att inrätta lärlingsplatser. Skolan skall ansvara för att ge lärlingarna de nödvändiga teoretiska kunskaperna och företagen svara för stora delar av den praktiska verksamheten. Genom samarbete mellan flera småföretag bör det vara möjligt att ge lärlingen kunskaper om olika sorters produktion inom ett yrkesområde. 4.4.2 Arbetspraktik för arbetslösa ungdomar Ungdomsarbetslösheten är ett svårt problem. Det finns flera orsaker till den - det bristfälliga yrkesutbildningssystemet, lönesättningen, de otillräckliga möjligheterna till provanställningar och den tekniska utvecklingen, som leder till att många mindre arbetsuppgifter försvinner från företagen. är det viktigt att arbetslösa ungdomar får erfarenheter från riktiga arbetsplatser. Det som står till buds är oftast arbetsuppgifter inom den offentliga sektorn, främst i form av ungdomslag. I motion 1985/86:A225 (om arbetsmarknadspolitik) föreslår vi inrättandet av arbetspraktik för ungdom mellan . Arbetspraktiken skall erbjudas dem som efter en tids arbetslöshet inte på egen hand förmår finna något arbete. I första hand skall ungdomarna placeras inom näringslivet. Ett stort antal platser för arbetslösa ungdomar kan ordnas bland landets småföretag. Genom speciella löneavtal och statsbidrag bör det vara attraktivt att skapa arbetspraktikplatser även för ungdomar som saknar tidigare arbetserfarenhet och yrkesutbildning. 4.4.3 Lönebidragsplatser för handikappade Många företagare har velat göra en insats för att hjälpa handikappade att få arbeta på ett vanligt företag. har förutsättningarna för detta varit dåliga, eftersom bara tidsbegränsade lönebidrag har kunnat utgå till privata företag. Vi anser att lönebidragen skall vara flexibla och sättas i förhållande till den handikappades arbetsförmåga. Lönebidragen skall kunna utgå . Med stöd av ovanstående hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående förutsättningarna för utveckling av småföretag, [2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående åtgärder för avreglering,1] [3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående åtgärder för att minska företagens uppgiftslämnande ,2] [4. att hos regeringen begär förslag i syfte att förhindra att kommuner sätter sig över domstolsavgöranden,1] [5. att hos regeringen begär förslag om undantag från låneförbudet i aktiebolagslagen.3] () () () (m) () 1 1985/86:K628. 2 1985/86:Fi409. 3 1985/86:L282.
mot · G902Sk352 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sk352 och () Skatteavdrag för inkomster av aktieutdelning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Fi729 hemställs att hos regeringen begär förslag till att ett skatteavdrag om införs för aktieutdelningsinkomster /år.
mot · G902Sk353 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk353 m. fl. (m) Förändringar i aktiebeskattningen Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1985/86:Fi730 hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till förändringar i aktiebeskattningen i enlighet med vad som i motionen anförts. () ()
mot · G902Sk354 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk354 Rätt till avdrag för räntelån m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86: Bo230 hemställs att beslutar att räntelån/uppskjuten ränta vid betalning skall vara avdragsgill vid deklaration.
mot · G902Sk355 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk355 Bestämmelser i kommunalskattelagen om arbetsrättsliga skadestånd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:A748 hemställs att beslutar att 20 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha den lydelse beträffande arbetsrättsliga skadestånd som den hade . () Per ()
mot · G902Sk503 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk503 Ändring i lagen om försäljningsskatt på motorfordon Den som är höggradigt invalidiserad och som för förvärvsverksamhet eller utbildning behöver bil eller annat motorfordon skall enligt 40 § vägtrafikskattelagen avlastas/befrias från skatteplikt på fordonet. Enligt 13 § lagen om försäljningsskatt på motorfordon skall om befriat fordon från skatteplikt i samband med att fordonet har registrerats till ägaren betala ut ett belopp som svarar mot försäljningsskatten på fordonet. En bokstavstolkning av lagtexten har medfört en restriktiv praxis som innebär att försäljningsskatten inte ansetts kunna återbetalas i fall inte ansökan om befrielse från försäljningsskatten skett i samband med registreringen. Lagens syfte är ju emellertid att en handikappad skall befrias från skatteplikt och det kan då inte vara rimligt att befrielsen absolut måste ske i samband med fordonets registrering. På grund av det anförda yrkar jag att beslutar att första stycket 13 § lagen om försäljningsskatt på motorfordon ändras enligt nedan. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Har enligt 40 § första stycket vägtrafikskattelagen (1973: 601) befriat fordon från skatteplikt i samband med att fordonet har registrerats eller, om det har avställts vid registreringen, när avställningen har upphört, skall till fordonets ägare utbetala ett belopp som svarar mot försäljningsskatten på fordonet. Har utbetalning gjorts till fordonsägare för visst fordon, får ny utbetalning för annat fordon göras endast om detta har förvärvats efter förvärvet av förstnämnda fordon, om ej särskilda skäl för fordonsbytet visas föreligga. enligt 40 § första stycket vägtrafikskattelagen (1973: 601) befriat fordon från skatteplikt, skall till fordonets ägare utbetala ett belopp som svarar mot försäljningsskatten på fordonet. Har utbetalning gjorts till fordonsägare för visst fordon, får ny utbetalning för annat fordon göras endast om detta har förvärvats efter förvärvet av förstnämnda fordon, om ej särskilda skäl för fordonsbytet visas föreligga.
mot · G902Sk504 · 1986-01-16 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk504 () Slopande av lyxskatten på kosmetika Då även män numera använder smink har möjligheten för majoritet att besluta om en avveckling av lyxskatten på kosmetika ökat. tar in ca 400 milj. kr. på produkter som anses försköna utseendet. Skatten är krånglig och svår att kontrollera. Den som tvättar håret med schampo betalar inte lyxskatt. Sköljer man sedan håret med balsam kostar detta lyxskatt. Man vet inte om industrin följer de många och krångliga föreskrifterna och staten anser sig inte ens ha råd med stickprovskontroller. Skatten har därför kommit att bli en skatt som betalas av de ärliga medan många underlåter att fullgöra de krångliga förpliktelserna. Det skall uppmärksammas att skatten kom till långt innan dagens momspålagor ens var påtänkta. Smink är ingen lyx, det är tvärtom ett relativt enkelt sätt att må bättre och känna sig lite fräschare. På detta bör ingen lyxskatt utgå. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om borttagande av lyxskatten på kosmetika.
mot · G902Sk505 · 1986-01-16 00:00:00 — Per Stenmarck m. fl. Klassificeringen av färjetrafiken YstadRönne 1985/86 Sk505-509 Färjetrafiken mellan och på har den allra största betydelse för och . Om denna trafik ges möjlighet att utvecklas kan turistsatsningar komma att ge ett positivt resultat . Den lag som reglerar försäljningen ombord på båtarna i Öresundstrafiken (den s. k. lex ) har av någon anledning också kommit att tillämpas på sträckan mellan och . Sträckan klassificeras därför som en kort rutt. Effekten av detta är att de tullfria försäljningsmöjligheterna ombord på färjorna är utomordentligt små. Därmed minskar färjornas attraktionskraft på resenärerna som rederiets intäktsmöjligheter är onödigt små. Att klassificera sträckan mellan och som en kort rutt är dessutom direkt ologiskt. Andra och kortare färjesträckor i har fått benämningen lång rutt, vilket därmed berättigar till utökad ombordförsäljning. Detta är i högsta grad inkonsekvent och utgör ytterligare ett exempel på särlagstiftning, som missgynnar . I ett frågesvar i förklarade sig finansminister inte vara intresserad av att medverka till att få en förändring till stånd. Enligt hans svar skall en kort rutt i förbli lång, medan en längre rutt i även i fortsättningen skall klassificeras såsom kort. All logik talar för att färjesträckan mellan och får benämningen lång rutt. Därmed skulle värdefulla turistsatsningar i med omnejd och sannolikt också på underlättas som rederiet skulle ges förbättrade ekonomiska förutsättningar. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande klassificeringen av färjesträckan YstadRönne som en lång rutt. Per Stenmarck (m) () () 1 1985186.3 sami.
mot · G902Sk506 · 1986-01-17 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk506 () Skattefri försäljning vid ankomst till flyghamn Frågan om skattefri försäljning på flygplatser vid ankomst har blivit alltmer aktuell i debatten. a. har förslag om detta väckts av den finska ICC-sektionen (Chamber of Commerce), som genom sin huvudorganisation fått förslaget skickat på remiss runt om i världen. Reaktionerna tycks mycket positiva från flera håll. Såväl SAS som luftfartsverket har aktualiserat frågan och angivit ett flertal skäl för en förändring till taxfreeförsäljning vid ankomsten. a. framförs att inköp i större utsträckning förläggs till svenska flygplatser varvid valutainflödet ökar, man får minskade transporter av onödig vikt i luften, det blir ökad bekvämlighet och trivsel och minskad stress för besättning och passagerare, genomflödet vid pass- och tullkontrollen kan bli bättre därför att en del passagerare stannar uppe vid taxfreebutiken. Passagerarströmmen genom pass- och tullkontrollen får således bättre spridning, i de svenska terminalbyggnaderna kan samma butiker användas för såväl avgångs- som ankomstförsäljning, passagerarna kan använda väntetiden på bagage för inköp och utnyttjar därigenom tiden, allmänflygpassagerarnas möjlighet till inköp förbättras, det är betydelsefullt som marknadsföringsingrediens vid incharter med flyg till , det innebär minskat fraktande av brandfarliga varor och är därmed bra ur flygsäkerhetssynpunkt, ankomstförsäljningen finns nu i ett antal länder och kan förväntas breda ut sig. Mot den bakgrunden är det kommersiellt fördelaktigt att övergå till ankomstförsäljning . Förslaget i denna motion har framförts tidigare, nämligen i motion 1984/85:1590. Att anföra alkoholpolitiska skäl mot en ankomstförsäljning så som utskottet gör i sitt betänkande SkU 1985:86 i anledning bl. a. av denna motion torde inte vara relevant. Den som inköper vid utresan ur konsumerar måhända vad han köpt och medför hem i stället alkohol köpt till lågt pris i annat land. I många länder saluförs alkohol till lägre priser än som säljs skattefritt i . 1985/86 Sk506 Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att beslutar om sådan förändring av bestämmelserna angående skattefri försäljning av varor på flygplatser att försäljning kan ske vid ankomsten. Den tolkning av tankesättet bakom motionen som utskottet också tillåter sig är fel. Tanken bakom motionen är att få till stånd ett mindre besvärligt system, ett för passagerarna bekvämare, mer servicevänligt och flygsäkrare system.
mot · G902Sk507 · 1986-01-17 00:00:00 — 1985/86: Sk507 och () Sambandscentralen i Det är ur många aspekter viktigt att bevarar en levande skärgård. För att möjliggöra detta fordras bl. a. bra kommunikationsmöjligheter för den bofasta skärgårdsbefolkningen liksom för sommarboende och båtfolk. Sambandscentralen i har varit en trygghetsfaktor för de människor som vistas och bor i . Sambandscentralen är en viktig förbindelselänk för både statliga och kommunala myndigheter i deras arbete av skiftande slag: i vad gäller väderlek, snömängd etc., polisen när deras radioresurser inte räcker till, brandförsvaret vid brand i skärgården, vid ambulansernas utryckningar, osv. Dessutom betyder den lokalkännedom som sambandscentralens personal besitter oerhört mycket och har varit avgörande för att ett bra resultat kunnat uppnås inte minst i samband med sjöräddning. Via planerar regeringen en rationalisering som innebär att bemanningen dygnet runt vid sambandscentralen i kommer att upphöra. Kontorstid införs med öppettiderna 8-16 måndag-fredag. Vid annan tid hänvisas till en centraliserad station på i . Avsikten torde vara att pressa personalkostnaderna. Förhyrning av tekniska tjänster hos , som i stället krävs, kommer dock säkerligen inte att leda till någon totalt minskad kostnad. Däremot kommer denna förändring att medföra större otrygghet och sämre service för skärgårdsbefolkningen vilket i sin tur leder till att skärgården avfolkas med de konsekvenser det får. Under stora delar av höst-vinter-vår får vi en ur denna aspekt död skärgård - en i allra högsta grad oönskad utveckling. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att den planerade indragningen av bemanningen vid sambandscentralen i ej verkställs.
mot · G902Sk508 · 1986-01-17 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sk508 () Slopande av skatten på flygbensin för fritidsflyg m. m. Fr. o. m. är lagen om bensinskatt ändrad så att avdrag i deklarationen ej får göras för bensin sorn har förbrukats eller försålts för förbrukning i luftfartyg, när den används för fritidsändamål eller annat privat ändamål. Vid ärendets behandling i inför införandet av beskattningen avvisade moderata samlingspartiet förslaget bl. a. på grund av att gränsdragningen mellan skatteplikt och icke skatteplikt enligt den nya lagen skulle bli långt svårare att kontrollera och tillämpa än den gamla och att den statsfinansiella vinsten av den nya skatten skulle bli mycket marginell. Utvecklingen har senare visat att denna bedömning var riktig, och de moderata representanterna i skatteutskottet har senare reserverat sig till förmån för skattens avskaffande. I en artikel i påtalar t. ex. det orättvisa i att staten av miljöskäl stimulerar bilisterna att använda blyfri bensin genom att rabattera denna med per liter. När det gäller flygbensin gäller tydligen inte samma resonemang, menar klubben, som använt sig av blyfri bensin liksom de flesta andra flygklubbar. Den kraftiga fördyrningen av bensinkostnaderna har även lett till att rekryteringen till flygklubbarna går sämre. Detta kan naturligtvis menligt gå ut över flygklubbarnas möjlighet att utbilda människor i fortsättningen. Detta vöre mycket negativt för samhällets del, då det är viktigt att det finns en kader av flygkunnigt folk, som kan ställa upp för exempelvis räddningsflyg och skogsbrandsbevakning. Flygverksamheten har också så många andra skatter och pålagor att betala att denna skatt bör avskaffas. Detta inte minst mot bakgrund av att sportflygplan och andra mindre flygplan ibland används mot och ibland utan ersättning och att det blivit allt svårare att dra gränsen mellan skattepliktigt och icke skattepliktigt bränsle. Enligt uppgift lär staten inte ens få in så mycket i skatt som administrationen kostar. lär ha uppmärksammat de ödesdigra konsekvenser för flyget som den införda skatten kan medföra och arbetar för att skatten skall slopas. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att skatten på flygbensin för fritidsändamål eller annat privat ändamål skall avskaffas.
mot · G902Sk509 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk509 Per Stenmarck m. fl. Försäljningen av tobaksvaror på Öresundsfärjorna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:T 223 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående gränser för försäljning av tobaksvaror i Öresundstrafiken. Per Stenmarck (m) ()
mot · G902Sk510 · 1986-01-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk510 () Återinförande av den s. k. hemtagningsrätten för licensierade textilvaror Bortsett från tullar och kvantitativa begränsningar är den svenska textilimporten utsatt för särregler som utgör administrativa importhinder. I första hand gäller det den i praktiken avskaffade hemtagnigsrätten, dvs. rätten att ta varorna till lager innan importlicens utfärdats. (KFS 1983:14, KK:9) gäller att licenspliktig vara får hemtas endast under villkor att föreskriven importlicens har utfärdats för varan. De nya reglerna sågs inom branschen som ett sätt att ge den svenska tekoindustrin livsrum trots nedskärningarna av subventionerna. Det officiella skälet för borttagandet av hemtagningsrätten var att få bukt med överträdelser av skyldigheter för hemtagare att inte förfoga över gods som han ännu inte fått importlicens beviljad för. Detta skulle emellertid kunnat åstadkommas genom stickprovskontroller utan borttagande av hemtagningsrätten. De ändrade reglerna har inneburit ett ökat krångel och byråkrati. Tidsutdräkten för att få en licens har ökat kraftigt, vilket lett till att företagen anlitar kurirer för att få fram dokumenten snabbare. Exempelvis har KF anställt en särskild dokumentbärare, som går som licensbud från KF till kommerskollegium . På det spar KF två dagars postgång. Exempel visar också att systemet lett till att tekoimportföretag utanför diskrimineras. De varor det är fråga om är att betrakta som färskvaror med ett starkt beroende av säsong, barnbidragstider, annonsplanering, lageromsättning m. m. En försening innebär en fördyrning för företagen och därmed också för konsumenten. Det byråkratiska handelshinder som borttagandet av hemtagningsrätten för licensierade textilvaror i praktiken utgör har inte heller gynnat svensk tekoproduktion, varför ett återinförande av hemtagningsrätten synes väl motiverad. Textilvaror bör också i importhänseende behandlas som övriga industrivaror. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär ett återinförande av den s. k. hemtagningsrätten för licensierade textilvaror. 1985/86 Sk510-520 1 1985/86.3 sami.
mot · G902Sk513 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk513 och () Befrielse från vägtrafikskatt m. m. för handikappad som inte är förvärvsarbetande Handikappade personer som är beroende av bil för att kunna yrkesarbeta eller genomgå yrkesinriktad utbildning kan bl. a. få bidrag till specialutrustning av bil, bidrag för inköp av bil och befrielse från vägtrafikskatt (SFS 1973:601, ändrad). När de handikappade förtids- eller ålderspensioneras upphör bidragen, och den individuellt anpassade handikappbilen blir belagd med vägtrafikskatt. Att bli förtidspensionerad är en tragedi. Förutom förlusten av ett meningsfullt förvärvsarbete och de sociala kontakterna på arbetsplatsen medför förtidspensioneringen lägre inkomst. Att i det läget också förlora alla bilbidrag drabbar de handikappade mycket hårt. Efter pensioneringen, lika mycket som förr, är de handikappade beroende av bilen för att förflytta sig. Det betyder oerhört mycket för dem att få klara sig själva i samhället och inte vara beroende av färdtjänst. En rätt anpassad handikappbil är då ovärderlig. Graden av handikapp borde därför vara grund för den ekonomiska hjälpen till bilen och icke arbetsförmågan. Vi anser att de handikappade med specialfordon borde vara berättigade till fortsatt befrielse från vägtrafikskatt efter pensioneringen. Ett sätt att finansiera en sådan befrielse skulle kunna vara att de s.k. veteranbilarna, som är befriade från vägtrafikskatt, beläggs med vägtrafikskatt. Innehav av veteranbil kan av ägaren betraktas som lyx, men innehav av ett handikappfordon kan av ägaren endast betraktas som skillnaden mellan isolering och ett någorlunda normalt socialt liv. Ur fördelningssynpunkt känns det därför mera angeläget att samtliga handikappfordon är befriade från vägtrafikskatt än att veteranbilar är det. När statens ekonomi så tillåter bör de handikappade kuna erhålla bilbidrag även när de icke förvärvsarbetar. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om befrielse från vägtrafikskatt för icke förvärvsarbetande handikappade personer och om finansieringen av den reformen, [2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bilbidrag för icke förvärvsarbetande handikappade när det statsfinansiella läget så tillåter.1] () () 1985/86 Sk513 11985/86:Sf244.
mot · G902Sk514 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk514 och () Tullstationen i Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1985/86:T257 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att tullen i bemannas året runt så att nödvändig färjetrafik med inte förhindras.