mot · G902Fö202 · 1986-01-27 00:00:00 — Stiftelsen , som bildats för att möta problemen på bostadsområdet, bör få ökade möjligheter att med förtur köpa de bostäder som i enlighet med tidigare riksdagsbeslut skall försäljas från försvaret. Dessutom bör från statens sida underhandlingar tas upp med berörda kommuner om möjligheter att låta försvarsmyndigheter disponera eller stiftelsen förvärva lämpliga fastigheter. Det är också nödvändigt att i den mån man i rekryterings- och rörlighetsstimulerande syfte t. ex. försöker erbjuda attraktiva bostäder till rimliga hyresvillkor dessa ansträngningar inte saboteras av skattebestraffningar för en påstådd bostadsförmån på det sätt som i efterhand och oväntat drabbat andra yrkeskategorier offentligt anställda. Åtgärder bör vidtas för att förebygga sådana för den enskilde starkt negativa konsekvenser. Det måste t. ex. accepteras att marknadsvärdet, vari ingår bl. a. geografiska variationer, tillåts påverka hyressättningen. De frivilliga försvarsorganisationerna, som har en bred folklig förankring, har en väsentlig roll i vårt lands säkerhetspolitik. De tillför i stor omfattning olika delar av totalförsvaret kompetent personal och har också en viktig opinionsbildande uppgift. De bidrar till försvarets trovärdighet och till dess fredsbevarande förmåga. Intresset för den frivilliga försvarsverksamheten fortsätter att stiga och flera organisationer noterar ökat medlemstal. Det är enligt vår mening viktigt att verksamheten understöds och uppmuntras. De frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet och främst den del som syftar till att tillföra totalförsvaret avtalsbunden personal samt avser befordrings- och kompletteringsutbildning av värnpliktigt befäl är av stor betydelse för krigsorganisationen. I frivilligkommitténs betänkande Ersättningar och förmåner inom frivilligförsvaret konstateras att det fastställda behovet av frivillig personal ökat relativt kraftigt. Även om tillgången på frivilliga med avtal har stigit, har bristen på personal ökat eftersom behoven ökat snabbare än personaltillgången. Enligt samstämmiga uppgifter från myndigheter och avtalsslutande organisationer har otillräckliga ekonomiska resurser haft en avgörande bety Tillströmningen av frivilliga som önskar genomgå utbildning är större än det antal som inom givna ramar kan ges utbildning. De största bristerna föreligger beträffande bilförare och djurvårdare. Två nya områden har också tillkommit nämligen som hundförare dels för räddningshundar inom civilförsvaret, dels som hundförare för bevakningshundar inom flygvapnet. Vi kan instämma i kommitténs synpunkt att det under rådande förhållanden bör anstå med ytterligare insatser på nya oprövade områden inom frivilligverksamheten och att man främst där satsar på att bibehålla och utveckla den verksamhet som redan finns eller är under uppbyggnad. föreslår också bl. a. lagfäst rätt till ledighet för all utbildning och tjänstgöring som krävs för att den enskilde skall kunna upprätthålla kompetensen för sin befattning i totalförsvaret. Förslaget innebär bl. a. en vidgad användning av dagpenningsystemet och därmed ett ökat jämställande mellan värnpliktiga och frivilligpersonal ur ersättningssynpunkt. Vi hälsar med tillfredsställelse att regeringen vid beräkningen av anslaget till frivilliga försvarsorganisationer beräknat medel för att senare kunna framlägga förslag i enlighet med frivilligkommitténs förslag. Vi avvaktar med att lägga mera preciserande synpunkter beträffande detta tills det aviserade regeringsförslaget föreligger. 6 Civilförsvar m. m. Civilförsvaret har till uppgift att skydda och rädda liv och egendom. Möjligheterna att genomföra dessa räddningsuppgifter är starkt beroende av den stridsmiljö i vilken uppgifterna skall fullgöras. Det betyder att civilförsvaret för att lösa sina uppgifter är beroende av det militära försvarets möjligheter till såväl luftförsvar som invasionsförsvar. Ett otillräckligt luftförsvar minskar t. ex. allmänhetens skyddssökningstider och försvårar civilförsvarets undsättande verksamhet. Är invasionsförsvaret svagt påverkas civilförsvarets möjligheter att genomföra omflyttningar och utrymningar från hotade områden. Å andra sidan utgör civilförsvaret ett stöd för de militära operationerna genom genomförda utrymningar från dessa områden. Det är också ett viktigt psykologiskt stöd för de stridande soldaterna att veta att skyddet för de hemmavarande fungerar. Det är enligt vår uppfattning inte möjligt att, som hävdas från olika håll, genom s. k. omrustning överföra resurser från militärt försvar till civilförsvar för att därigenom stärka befolkningsskyddet. Varje del av totalförsvaret skall tilldelas medel efter de uppgifter som ställs. Civilförsvaret måste kunna träda i verksamhet redan innan den militära mobiliseringen är genomförd och måste därför ha en hög mobiliseringsberedskap. I motioner i följd har vi påtalat brister i civilförsvarets krigsorganisation såväl i fråga om personalrekrytering som utbildning och materielförsörjning. En del av bristerna har tillrättats, men fortfarande kvarstår allvarliga brister, främst vad avser materielförsörjningen. 1 vissa fall är endast av civilförsvarsenheterna användbara efter mobilisering. Många av bristerna torde ha orsakats av de återkommande organisationsförändringarna inom civilförsvaret. Det är därför angeläget att de organisationsförändringar som förestår i samband med en ny central ledning av befolkningsskyddet och räddningstjänsten liksom övergång till en decentraliserad materielhantering inte försenar uppbyggandet av en krigsorganisation med hög beredskap. För att vara användbara direkt efter mobilisering måste civilförsvarets enheter också vara väl övade. I likhet med vad som tidigare föreslagits av anser vi att de s. k. A-enheterna bör övas i stället för som . Denna utbildningsrytm bör införas . Detta bör ges regeringen till känna. En allvarlig brist i befolkningsskyddet är avsaknaden av tillräckligt med skyddsutrustning för allmänheten, s. k. andningsskydd. Endast av den vuxna befolkningen har tillgång till andningsskydd. För barn mellan två och finns endast en mycket begränsad tillgång till skyddsjackor och andningsskydd. Skyddsutrustning till de allra minsta barnen har börjat produceras. Målsättningen försvarsbeslut i fråga om andningsskydd varatt bristerna skulle vara avhjälpta . Enligt budgetpropositionen sker en fördröjning med . Vi menar att detta är otillfredsställande. Ett program för fullföljande innebär att ytterligare 60 milj. kr. måste ställas till förfogande för programplaneperioden 1991. provplanläggningskommitté föreslog i sitt betänkande, Kommunerna i totalförsvaret (SOU 1984:57), att ökad uppmärksamhet skulle ägnas åt reservanordningar inom den kommunaltekniska försörjningen. Redan i fred kan mindre störningar i form av snöoväder åstadkomma långvariga avbrott i elförsörjningen. Vid krig kan den kommunaltekniska försörjningen av el, vatten, värme, avlopp m. m. utsättas för mycket allvarliga störningar. Åtgärder för att förbättra tillgången på reservanordningar inom dessa områden bör därför vidtas. Detta bör ges regeringen till känna. har beslutat om en hemskyddsorganisation bestående av ca 8 000 hemskyddsgrupper (personalstyrka ca 25 000 man) och 100 000 hemskyddsombud. Hemskyddsgrupperna skall rekryteras och övas genom civilförsvarsplikt. skall av hemskyddsgrupperna vara organiserade och lokala övningar avses påbörjas /88. Hemskyddsombuden, som skall lyda under hemskyddsgrupperna, avses rekryteras och övas på frivillig väg. Ansvaret för detta har ålagts , som påbörjat en försöksverksamhet i fem län. Intresset för utökad och fortsatt verksamhet är stort, såväl inom centrala ledning som hos länsförbunden. Hemskyddet skall vara en resurs för hela totalförsvaret. Genom en bred frivillig förankring hos allmänheten skapas en positiv inställning till totalförsvarets olika funktioner och ges möjligheter till en omfattande information. Det är viktigt att slå vakt om det frivilliga engagemang som växer fram inom förbundet. En halvhalt" nu i försöksverksamheten skulle medföra risk för en nedgång i engagemanget för denna viktiga uppgift. Försöksverksamheten bör därför föras ut till fler län än vad som möjliggörs av den anslagstilldelning till som föreslås i budgetpropositionen. Anslaget bör höjas med , vilket möjliggör försöksverksamhet i ytterligare fyra län utöver vad som förutsätts i propositionen. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar fastställa anslaget Bl. Arméförband: Ledning och förbandsverksamhet till 6 , 2. att beslutar fastställa anslaget Cl. Marinförband: Ledning och förbandsverksamhet till 1 , 3. att beslutar fastställa anslaget DL Flygvapenförband: Ledning och förbandsverksamhet till 3 , 4. att beslutar fastställa anslaget D3. Flygvapenförband: Anskaffning av anläggningar till , 5. att beslutar fastställa anslaget EL Operativ ledning m. m.: Ledning och förbandsverksamhet till , 6. att beslutar fastställa totalramen för det militära försvaret 1986/87 med en ökning av regeringens förslag med 240 milj. kr. 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs under avsnittet Personalproblem, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om utvecklingen av civilförsvaret, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om reservanordningar inom den kommunaltekniska försörjningen, 10. att beviljar ytterligare . för rekrytering och övning av hemskyddet. ulin (m) () of (m) () ()