mot · G902274 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:274 m. fl. Jordbruksforskning, m. m. 1985/86:74) finns ett alternativ till att använda gifter och kemiska preparat mot ett antal svampsjukdomar i lantbruks- och trädgårdsgrödor. Det bygger på svampar som är motståndare till de svampar som förorsakar växtsjukdomar alltså en form av biologisk bekämpning. Som bärare av de antagonistiska svampar som skall bekämpa växtsjukdomar kan man använda sig av färsk reaktorkompost. Denna senare kan tillverkas av cellulosarikt material, t. ex. sågspån som behandlas med slam från regningsverk. Ett annat material kan vara avfallet från cellulosaindustrin plus avfallsslam. Därigenom skulle man utöver alternativet till kemisk bekämpning också få en vettig användning av slam från reningsverk och slam från cellulosaindustrin. De samlade slammängderna från landets reningsverk beräknas uppgå till slam med en torrsubstanshalt på , och kvittblivningen av dessa slammängder har på många håll blivit ett stort miljöproblem. Samma gäller cellulosaslammet som har ungefär samma volym alltså torrsubstans. Metoden att applicera antagonistiska svampar har utvecklats av ingenjör , , tillsammans med professor , . Metoden är nu patentskyddad i en rad länder inom EG som , , , , och men också i länder med stor åkerareal som och . har förgäves försökt att få stöd till fortsatt utveckling; bl. a. har förhoppningar ställts på handelsgödselavgifter och också sökts från andra håll, dock utan resultat. är risken stor att projektet måste läggas ned, då egna medel saknas för fortsatt utveckling. Då regeringen nu i proposition 1985/86:74 lämnat förslag till fördelning av de avgiftsmedel på bekämpningsmedel och handelsgödsel så skulle det falla sig naturligt att medel också anslås till fortsatt utveckling av projektet att bekämpa växtpatogener med kompost ympad med antagonister. Man kan naturligtvis invända att metodutvecklaren och patentinnehavaren i vanlig ordning får söka anslag från de medel som fördelats till jordbruksforskning enligt propositionen under avdelning 6, men det är välkänt att de myndigheter som har att fördela medlen ofta är kallsinniga mot helt nya metoder. För fortsatt utveckling av produkten, marknadsundersökningar samt en försöksanläggning, som är planerad att förläggas i i , beräknas åtgå ca 1 milj. kr. I ett PM har professor vid , utvecklat sin syn på användandet av kompost som bärare av antagonister mot Mot. 1985/86:274 växtpatogener, som redovisas här: Förekomst av antagonistiska relationer mellan mikroorganismer har varit känt . Att det härvid också finns organismer, oftast svampar, som hämmar utvecklingen av växtpatogener är också välkänt. De mest studerade antagonistiska svamparna tillhör släktet Trichoderma. Dessa svampar är ofta parasiter på andra svampar, bildar antibiotiskt verksamma substanser eller cellväggsnedbrytande enzym. Metoden att utnyttja färsk reaktorkompost som bärarmaterial för etablering av antagonistiska Trichoderma-arter i jord är vetenskapligt sund. Metoden bygger på att materialet är hygieniserat vid hög temperatur och innehåller cellulosa, som kan utnyttjas som kolkälla av Trichoderma. Svampen etablerar sig väl och överlever lagring åtminstone . Det är emellertid betydelsefullt att komposteringen är riktigt och omsorgsfullt utförd. Fermentationsprodukter, som uppstår vid frånvaro av syre är direkt hämmande på svampens utveckling och är också ofta giftiga för växter. Att utnyttja Trichoderma för kontroll av växtsjukdomar och kompost som bärarmaterial är alltså teoretiskt väl underbyggt. Det är också väl dokumenterat att arter och stammar av Trichoderma är olika specialicerade. Av den anledningen krävs olika preparat för olika växtsjukdomar för att uppnå maximal effekt. De Trichoderma-stammar, som rekommenderats för användning mot några specificerade växtpatogener har testats och utvalts med avseende på etablering och överlevnad i komposten och med avseende på aktivitet mot de patogena svamparna. Vid tester i laboratoriet och i växthusförsök har den antagonistiska aktiviteten kunnat verifieras och i många fall med överraskande positiva resultat. Fältförsöken från bekräftar de resultat, som tidigare erhållits i modellsystem. I fält har skördeökningar om rapporterats i kompostbehandlad gröda och i så skilda grödor som jordgubbar och kom. Materialets funktion och användbarhet är alltså väl belagd. Det återstor dock många viktiga frågor att klarlägga. Patogen - antagonist kombinationer har ännu bara studerats i ett fåtal fall. Här finns med säkerhet stora utvecklingsmöjligheter till bredare användningsområden. Vi vet ännu inte vilken den lämpligaste tidpunkten för behandling är. Den är beroende av den känsligaste delen av patogenens livscykel. Rekommenderade tillförda mängder kan också komma att justeras beroende på t. ex. patogen, gröda och jordart. Behandlingens betydelse för produkternas kvalitet och lagringsduglighet har ännu inte undersökts, men behandlingen kan på goda grunder förmodas ha ett gynnsamt inflytande Mot bakgrund av det anförda hemställs att till utveckling av projektet att bekämpa växtpatogener med kompost ympad med antagonistiska svampar för /87 anslår 1 milj. kr. av de medel som regeringen i proposition 1985/86:74 föreslagit fördelade under rubriceringen Jordbruksforskning (17 milj. () ()