mot · G902Sf426 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf426 m. fl. (vpk) Studiemedlen Utbildning är och förblir en investering för framtiden inte bara för den enskilde individen utan också för samhället. Det samhälle som vi lever i kan inte fungera utan att folkflertalet har en god utbildning. Effekterna av utbildning kan inte direkt mätas i form av en ekonomisk avkastning men samhällets utveckling är direkt beroende av en generellt hög utbildningsnivå bland befolkningen. Utbildning är en demokratisk rättighet, utan kunskap kan man inte vara fullt delaktig i samhällets utveckling. Desto mer oroande är det därför när den ena rapporten efter den andra kommer om att den sociala snedrekryteringen till högskolor ökar markant. Vpk instämmer helt i statsrådets åsikt, som framgår i texten till studiestöd i proposition 1985/86:100 bil. 10, om att den sociala snedrekryteringen till högskolan grundläggs redan i de utbildningar som förbereder för högskolestudier. De andra väsentliga orsakerna till snedrekrytering är säkerligen att möjligheterna till att få arbeta efter avslutad utbildning är mindre än vad de var för t. ex. samt den stora skuldbörda som en utbildning oftast innebär. Det är framför allt ungdomar från arbetarklassen som tycker att högre utbildning medför alltför tung skuldbörda. Dessutom har studiesociala rapporter visat att även den könsmässiga snedrekryteringen ökar när studiemedlen urholkas. Kvinnorna avstår från högre utbildning och söker sig till kortare utbildningar, vilket medför en sämre utgångspunkt för yrkesarbete än de utbildningar som männen väljer. Vpk tar i andra motioner upp frågor om rätten till arbete samt den grundläggande skolningen. Denna motion koncentrerar sig därför på problematiken med studiefinansiering. Vpk har hävdat att det enda rimliga studiefinansieringssystemet är studielön. Med ett sådant system garanteras den studerande en god försörjning under trygga förhållanden. Det skulle säkerligen påverka studieresultaten i positiv riktning samt att den sociala snedrekryteringen skulle minska. En annan viktig synpunkt till fördelarna med studielön är att inga yrkesgrupper då skulle kunna kräva högre lön än andra yrkesgrupper med motivering att studieskulderna skall betalas. Detta krav har ju för övrigt redan överlevt sig självt. har många yrkesgrupper, företrädesvis inom den offentliga sektorn, dryga studieskulder och låg lön. Exempel på låglöneyrken som medför dryga skulder är bl. a. sjuksköterskor, förskollärare och socialsekreterare. Men fortfarande finns det yrkesgrupper som definitivt får högre lön beroende på sin utbildning och därmed har de bättre möjligheter att betala sina studieskulder än de tidigare nämnda yrkesgrupperna. arbetar en kommitté med att utreda behovet av förändringar inom studiemedelssystemet. De eventuella förändringar som kommittén kommer att föreslå kan troligen inte komma de studerande till del förrän tidigast /89. Vpk kan inte nöja sig med detta. De studerande behöver få förbättrade försörjningsvillkor. De studiemedel som finns räcker inte för att leva på en hygglig levnadsnivå. Den levnadsnivå som studerande tvingas ha accepterar ingen annan grupp i samhället. Dessutom ökar ett tillräckligt totalbelopp förutsättningarna för de studerande att helhjärtat ägna sig åt studierna. Det är utförligt dokumenterat i många sammanhang att dålig ekonomi kan medföra studieförseningar och studieavhopp. Det är slöseri för den studerande, för högskolan och för samhället. Vpk anser att nivån på studiemedel bör höjas till av basbeloppet. Detta innebär ett ökat utflöde om 405,4 milj. kr. Bidragsdelens andel av totalbeloppet är . Det innebär att de studerande får en mycket stor skuld att betala tillbaka. En skuld som är helt orimlig för många med de möjligheter till arbete och inkomst som finns. Som har framhållits betyder studiemedlens minskande bidragsandel också att den sociala och könsmässiga snedrekryteringen ökar. Därför är det synnerligen viktigt att återställa bidragsandelen till av totalbeloppet. På kort sikt innebär det ingen kostnadsökning men återflödet av återbetalade studiemedel kommer att minska . Men det är vpk:s bestämda mening att det totala samhällsekonomiska utfallet i stället blir gott. måste studerande låna pengar för sina barns försörjning . Detta är förmodligen unikt och strider uppenbart mot grunderna i det familjepolitiska stödet. Det finns olika sätt att åtgärda detta. Enklast är att barntillägget görs om till ett bidrag. Det innebär en minskad återinbetalning av studiemedel. Denna förändring kan genomföras i och med /87. Vi förordar därför denna lösning. bör barn till låginkomsttagare och studerande vara garanterade ett fullgott skydd genom det familjepolitiska stödet, dvs att barntillägget finns utanför själva studiestödssystemet. En grundförutsättning är dock att det inte innebär någon ekonomisk försämring totalt sett för studerande med barn. Beträffande reglerna för fribelopp föreslår vpk en förändring så att de nuvarande gränserna endast gäller för studietiden/terminerna. som den studerande har mellan terminerna, dvs. sommar och juluppehåll, anser vi ej skall kopplas samman med de inkomster som den studerande har parallellt med pågående studier. Endast de sistnämnda påverkar studiesituationen. För prövning av fribeloppet skall den studerande bara behöva redogöra för sin inkomst som intjänas . Detta är ett enkelt sätt att snabbt förbättra den ekonomiska situationen för de studerande samt att avsevärt förenkla administrationen på studiemedelsnämnden. Troligen kommer också genomströmningstakten att öka på skolorna och studieresultaten förbättras. Eventuellt kan den studerande också få möjlighet till en välbehövlig semester. Vpk noterar med tillfredsställelse förslaget om att handikappersättning ej längre skall räknas som inkomst vid prövning av rätten till studiemedel. Därutöver föreslår vi att också vårdbidrag ej, varken den skattefria eller den skattepliktiga delen, skall räknas som inkomst vid prövning av rätten till studiemedel. Vpk kan ej anse det acceptabelt att det vårdbidrag som föräldrar till handikappade barn får skall påverka förälderns rätt till fullt studiemedel. Avsikten med vårdbidragen är att familjen skall få någon kompensation för det merarbete och de merkostnader som sammanhänger med att ha ett handikappat barn. Vårdbidraget skall ej behöva användas till finansiering av föräldrarnas uppehälle och studier. Gymnasie-, folkhögskole- och komvux-studier Till ändrades reglerna för att få studiemedel. Det är inte längre möjligt för ungdomar att låna pengar för gymnasie- eller folkhögskolestudier endast om mycket speciella skäl föreligger. Det var rätt tänkt att ingen skall behöva låna till gymnasiestudier. Den utbildningsnivån bör alla garanteras utan skuldsättning. Men i praktiken blev det så att ungdomar tvingades hoppa av sina studier, andra har inte kunnat börja studera. Möjligheten att kunna finansiera studier har saknats. Detta drabbar speciellt ungdomar i glesbygd och på mindre orter. De ungdomarna är ofta tvingade att flytta för att kunna gå på gymnasiet. En del gymnasielinjer finns bara på några få orter, flertalet av eleverna vid dessa linjer tvingas därför att studera utanför hemorten. Studiebidraget räcker inte till för att finansiera eget boende och det måste en del gymnasieelever ha. En del elever kan få pengar hemifrån, men inte alla framför allt inte de som kommer från arbetarhem. Många gymnasiestuderande är myndiga och skall som andra myndiga människor ha rätt att själva kunna ta ansvar för sin försörjning. Det finns många ungdomar mellan 18 som vill utbilda sig på folkhögskola. De skall givetvis ha möjlighet att göra detta utan ekonomiska hinder. Det är inte vettigt att behöva vänta tills man fyllt för att börja eller avsluta en utbildning. Därför anser vpk att alla studerande skall ha rätt till studiemedel. För gymnasie- och komvux-studier bör utbetalning av studie medel även fortsättningsvis göras två gånger per termin men däremot räcker det enligt vår mening om studieintyg lämnas bara en gång per termin. De försämrade studiemedlen, minskade reallöner och fördyrade levnadskostnader har medfört att skuldbördan har blivit mycket tung för de flesta. Som har nämnts innebär det att många tvekar inför eller avstår helt från utbildning. Ett sätt att komma tillrätta med denna problematik är att ändra på återbetalningsrutinerna. Det är en åtgärd som dels bör genomföras , dels behöver ses över med ett längre tidsperspektiv. Det är här viktigt att inte glömma bort den stora grupp av f. d. studerande som kämpar med orimliga återbetalningsbördor. Vpk föreslår att avgiftsunderlaget bör prövas enbart mot egen aktuell inkomst. Gränsen för återbetalning föreslås ändrad med en successiv skala till medianlönen för heltidsarbetande inom TCO-kollektivet. De personer som har inkomst på denna nivå eller under bör få studieskulden/avgiften avskriven . Observera att skulden ej skall skjutas upp till ett annat år utan avskrivas. Inkomsten prövas därefter år och om inkomsten höjs återinträder återbetalningsplikten för skulden. Rutinerna för återbetalningar ändras . De periodiseringar av återbetalningar som finns drabbar bl. a. barnfamiljer mycket hårt. Få barnfamiljer disponerar sådana summor på flera som skall återbetalas . De månader som återbetalningar skall göras är ekonomiskt kärva för de flesta men framför allt för barnfamiljerna. / juli skall förhoppningsvis någon form av semester erbjudas familjen, fordras inköp till dyra vinter- och höstkläder och väntar julhelgen. Statsrådet utvecklar i propositionen utförligt de finansiella och administrativa fördelarna med månadsvisa utbetalningar av studiemedlen. Samma argumentation kan användas vad gäller återbetalning, men med den skillnaden att då gynnas den skuldsatte. Återbetalning föreslås därför ändrad till att ske en gång . Mot bakgrund av det i motionen anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att studiemedlens totalbelopp höjs till av basbeloppet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att bidragsdelens andel av totalbeloppet bör höjas till av totalbeloppet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att barntillägget görs om till bidrag, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att alla studerande skall ha rätt till studiemedel, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att avgiftsgränsen för återbetalning enbart prövas mot egen aktuell inkomst och att äktamakeprövningen avskaffas, 6. att som sin mening ger regeringen till känna att vid återbetalning av studiemedel avgiftsunderlaget (gränsen) baseras på medianlönen för heltidsarbetande inom TCO-kollektivet och att inkomster på den nivån eller under ej medför återbetalningsskyldighet samt att successiv upp- och nedtrappning av gränsen sker, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs som den skuldsatte ej har en inkomst motsvarande medianlönen för TCO-kollektivet avskrivs som återbetalningspliktigt, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att återbetalningsplikten återinträder först när den egna inkomsten når över medianlönen för heltidsarbetande inom TCO-kollektivet, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att återbetalningarna av studiemedel skall ske i stället för nuvarande , 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att fribeloppsgränsen endast skall omfatta den faktiska studieperioden och att inkomster från perioder mellan terminer, t. ex. jul- och sommaruppehåll, ej skall påverka fribeloppet, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att studiemedel även fortsättningsvis skall utbetalas två gånger per termin, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att studieintyg skall lämnas en gång per termin, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att vårdbidrag ej skall räknas som inkomst vid prövning av rätten till studiemedel, 14. att beslutar med ändring i proposition 1985/86:100 bil. 10, , E 4. Studiemedel m. m., anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)