mot · G902A484 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :A484 och () Regionalpolitiska åtgärder i östra delen av Östra delen av är en avfolkningsbygd med i stort sett samma problem som en stor del av landets regionalpolitiska stödområden har. Folkmängden i uppgick till ca 300800 personer , en minskning med ca 100 personer . Totalt för 1983-1985 har länet minskat med ca 625 personer. I planeringssammanhang brukar länet indelas i tre delar. Vaggeryd-delen, den sydvästra länsdelen och den östra länsdelen, som innefattar , , , , och kommuner. var den sammanlagda befolkningsminskningen i östra länsdelen ca 1 540 personer. Minskningen 1985 var 750 personer, vilket visar att takten accelererar. Denna utveckling markerar ytterligare de regionala olikheter som finns i . Länets allmänna situation vad gäller arbetslösheten är bättre än riksgenomsnittet, men nedbrutet på länets olika delar har kommunerna i östra länsdelen klart högre siffror. I den pågående tekniska omvandlingen av svenskt näringsliv ligger utanför de stora tillväxt- och förnyelsecentrumena. Den högre forskningen och utvecklingen, bedriven av tekniska högskolor, branschforskningsinstitut och storföretag koncentreras till några få ställen i landet. Industrin i löper risk att halka efter i den tekniska förnyelse som är på gång framför allt kännetecknad av en alltmer datoriserad produktion. Särskilda åtgärder måste sättas in. Inom länet har den östra delen haft den ogynnsammaste utvecklingen. Området ingår i östra som i tidigare regionalpolitiska beslut utpekats som en region där särskilda insatser bör genomföras. Situationen för visar att länet inte längre har någon exklusiv ställning bland länen i riket. Liksom på många andra håll i landet finns problem med näringslivets omvandling och även problem med inomregional balans. Behovet av regionala utvecklingsinsatser Behovet av regionala utvecklingsinsatser i länet är stort. Möjligheten att i länet lämna investeringsbidrag har funnits . Verksamheten har vuxit år för år och i länet har successivt avgränsat nya geografiska områden som stödområden. är verksamheten helt koncentrerad till den östra länsdelen. De gjorda erfarenheterna visar att om investeringsbidrag skall bli ett verksamt medel i kampen för att lösa obalans- och strukturproblem i länet så erfordras betydligt större resurser än som funnits tillgängliga. Den nya stödformen företagsutveckling med ändamålet stöd till utveckling av ur regionalpolitisk synpunkt särskilt betydelsefulla företag är angelägen och efterfrågan på medel kräver att större belopp avsätts för kommande budgetår. Detsamma gäller för glesbygdsverksamheten. Här kommer efterfrågan på sysselsättningsstöd att öka, beroende på att utvecklingsbetingelserna i östra länsdelen är svåra och därför tvingats att här öka på med nya geografiska områden för stöd. Då det gäller regionalt utvecklingsarbete (projektverksamhet) är behoven störst inom det närings- och sysselsättningspolitiska området. I första hand är det situationen i den östra länsdelen som måste förbättras. Mot den bakgrunden och då man ser på utvecklingen det allra står det därför helt klart att länsanslaget till regionalpolitiska utvecklingsinsatser behöver höjas. En enhällig länsstyrelse i länet har också gjort framställning härom. Denna framställning är klart befogad. Vi föreslår därför att anslaget till investeringsbidrag, företagsutveckling, glesbygdsstöd och projektverksamhet skall utgå med minst 7,5 milj. kr. för /87. Därtill kommer att engagemangsramen för kreditgarantier behöver utökas med 1 milj. kr. Det av oss begärda länsanslaget till regionalpolitiska insatser inryms i det av begärda anslaget till Regionala utvecklingsinsatser m. m. Näringslivet har en mycket svår situation i våra glesbygder. Det gäller därför att slå vakt om de näringsgrenar som finns. Jord- och skogsbruket är en - av mycket stor betydelse dessutom. Men den jordbrukspolitik som regeringen för är ett hot mot de areella näringarna och också mot den landsbygdsstruktur som krävs för att insatser av annat slag skall bli meningsfulla. Enligt en prognos som presenterades från SCB kommer takten i jordbruksnedläggningen att öka och mängder av mindre jordbruksenheter kommer att försvinna. Det är precis den typ av jordbruksföretag som finns i som är i farozonen. En jordbrukspolitik som tvingar fram nedläggning av jordbruksföretag med småskalig, konsumentvänlig produktion är, enligt vår uppfattning, en helt felaktig politik. Den kommer att slå oerhört hårt mot våra bygder. - och då inte minst östra länsdelen - har bra och naturliga förutsättningar för jordbruk och jordbruk kombinerade med skogsskötsel. Det är ingen överdrift att påstå att jord- och skogsbruk är basnäringen, som i sin tur utgör bas för sysselsättning i andra näringar: förädlingsindustri, trans porter, service etc. Här finns goda betingelser för produktion av mjölk och kött, och den produktion som är typisk här stämmer väl in på den bild av framtidens jordbruk som i debatten förordas av den allmänna opinionen. Dessa områden har också lätt att anpassa sig till alternativa odlingsformer med begränsad användning av handelsgödsel och bekämpningsmedel. skall, enligt regeringen, satsningar göras på forsknings- och utvecklingsprojekt för att som man uttrycker det stärka jordbruks- och skogsbruksnäringarna och ge möjligheter till att utnyttja våra förnyelsebara tillgångar på ett ur ekologisk synpunkt bättre sätt. Enligt vårt förmenande är det viktigt att sådana projekt placeras i områden där jord- och skogsbruket är basnäring och har en avgörande betydelse för bygdens utveckling och framtid. Vi föreslår därför att av planerade forsknings- och utvecklingsprojekt lokalisering sker till . Jord- och skogsbrukarna bör i ett tidigt skede vara med och också ges möjlighet att delge sina kunskaper och erfarenheter och påverka projektens utformning. Vad som ytterligare gör lämpligt i sammanhanget är att lantbruksstyrelsen finns i och kan ha som ett pedagogiskt exempel. - och då främst östra länsdelen - är i starkt behov av utvecklingsprojekt av olika slag. Det finns möjligheter på landsbygden - vad som är angeläget är att kunna ta till vara dem. Som vi ser det är det nödvändigt att i länet ha en person, som har speciellt ansvar för landsbygdsutveckling, med placering på . Resurser bör avsättas till en sådan tjänst. Vidare är det angeläget att den ekonomiska forskningen om landsbygden kan utvecklas. Detta kan lämpligen ske genom att en forskarassistent med denna inriktning finns på . Tillgången på tekniskt utbildad personal är av oerhört stor betydelse för näringslivet i en region. Möjligheterna att rekrytera sådan personal avgörs bl. a. av tillgången på utbildningsplatser i området. Östra länsdelen saknar bl. a. fyraårig teknisk linje. Endast har sådan linje i ämnet. En utvidgning med fyraårig teknisk linje, placerad i östra länsdelen är mycket angeläget för möjligheterna att utveckla näringslivet i området. En ökad tillgång på tekniskt utbildad personal stärker näringslivets kon kurrenskraft och initierar till ökad utveckling av företag. När det gäller en rad orter inom östra länsdelen krävs en större variation i utbudet av arbetstillfällen. Det kan i sin tur ge upphov till en ny syn på glesbygdsföretagande och stimulera till ett bättre resursutnyttjande på landsbygden och i småorterna. I årets budgetproposition aviserar regeringen en neddragning av anslaget till lokal och regional kollektiv persontrafik. Bidragen skall avvecklas . Regeringens förslag leder till ökade kostnader för kollektivtrafiken. Detta kan komma att innebära att främst glesbygden i länet får starkt försämrade kommunikationer. Regeringens åtgärd försvårar därmed avsevärt möjligheterna att åstadkomma en positiv utveckling i östra länsdelen. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om regionala utvecklingsinsatser, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ny inriktning på jordbrukspolitiken, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om forsknings- och utvecklingsprojekt inom jord- och skogsbruk, 4. att beslutar om inrättande av en tjänst med inriktning på landsbygdsutveckling, 5. att beslutar om inrättande av en tjänst som forskarassistent på , 6. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokalisering av fyraårig teknisk linje, 7. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om minskade anslag till lokal och regional kollektiv persontrafik. () ()