ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902ub834 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub834 i och (c) har utvecklats , det år då reformen av all högre utbildning i genomfördes och då ett antal mindre högskolor började sin existens. HGS byggdes på en grund som utgjordes av två lärarutbildningsanstalter, som långt före reformen var förlagda till : dåvarande förskoleseminariet och i . På denna grund har högskolans olika profilutbildningar utvecklats inom de olika utbildningssektorema teknik, ekonomi, undervisning och kultur. Lärare inom de nya sektorerna har tillkommit och förändrat sammansättningen av högskolans institutioner. Ett viktigt beslut som högskolestyrelsen tog var att för lärarutbildningen inrätta en särskild linjenämnd fr. o. m. högskolereformens och högskolans tillkomstår, 1977, vilket var en förutsättning för den utveckling som sedan ägt rum. har en lägre andel gymnasietutbildade än riksgenomsnittet. En massiv satsning för att höja utbildningsnivån borde från regionalekonomisk synpunkt vara högprioriterad . Högskolan föreslås i årets budgetproposition få de nya linjerna YTH kontor och bostads- och fastighetsförvaltarutbildningen. För de nya linjerna föreslår utbildningsministern att anvisar . Det föreslås också i årets proposition att högskolan får de allmänna linjerna dataelektroniklinjen samt dataingenjörslinjen. För de två linjerna föreslås att sammanlagt 964 000 skall anvisas. Detta belopp överförs från anslaget för lokala och individuella utbildningslinjer som för HGS del reducerats lika mycket. Vi i frågasätter om dessa medel kommer att räcka. Det är viktigt för att klasslärarutbildningen får vara kvar samt att den nya grudskolelärarutbildningen förläggs till . För är det också viktigt att forskarutbildning eller forskning knyts i allt större utsträckning till högskolan i . finns forskning som vi tror kan vidareutvecklas. Uppdragsutbildningen ökar starkt, och det tror vi vore ett område som är värt att utveckla ytterligare. Det är viktigt att staten nu slår vakt om de mindre högskolorna och ser till att de har en sådan kompetens att de kan vidareutvecklas. Med ledning av vad som sägs i motionen hemställs 1. att begär att regeringen verkar för att den nya grundskollärarutbildningen förläggs till , 2. att begär att regeringen gör kraftfulla insatser så att resurserna inom anslaget för de lokala linjerna och de enstaka kurserna används för att ge länets yrkesverksamma fort- och vidareutbildning, 3. att begär att regeringen tar initiativ till att resurserna samordnas så att de styrs till de små högskolorna från samtliga departement, 4. att begär att regeringen tar initiativ till att skolan får kallas , 5. att begär att regeringen tar initiativ till ökad forskning vid de mindre högskolorna. 1985/86 Ub834
mot · G902ub839 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub839 m. fl. Viss utbyggnad av gymnasieskolan och högskolan i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:A497 hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om gymnasieskolans utveckling i , 2. att beslutar att hos regeringen hemställa om en utredning om inrättandet av en högskola för södra . () ()
mot · GA02A262 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:A262 och () Bidragen till arbetshandikappade Bidrag kan utgå till arbetstekniska hjälpmedel och särskilda anordningar på arbetsplatsen och kan beviljas den som är handikappad och som behöver hjälpmedel för att kunna utföra sitt arbete. Bidraget kan utgå både till anställda och till egna företagare. Allt oftare avslås ansökningar från egna företagare med motiveringen att det begärda hjälpmedlet utgör normal utrustning. Ett sådant svar kan t. ex. lantbrukare med allvarliga allergiska problem få, när de begär bidrag till inköp av s. k. industridammsugare. Det blir allt vanligare att personer som arbetar inom lantbruket drabbas av allergi. Ofta är damm den utlösande faktorn. En dammsugare av ovan nämnda slag kan vara ett oundgängligt hjälpmedel för att den enskilde skall kunna fortsätta sin verksamhet. Det faktum att industridammsugare och diverse andra hjälpmedel förekommer normalt på större jordbruksenheter får inte tas till intäkt för att de hör till de normala inventarierna på familje- eller småjordbruk. De bedömningar som myndigheten i fråga (AMS) i många fall gör kan tyda på okunnighet om småföretagens och de mindre lantbrukens villkor. I varje fall är den restriktivitet som visas inte försvarbar. Inte minst arbetsmarknadsskäl talar för att en större generositet bör visas vad gäller de relativt blygsamma bidrag det ofta handlar om för att arbetshandikappade skall kunna fortsätta sin verksamhet. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bidrag till hjälpmedel och utrustning för handikappade.
mot · GA02A276 · 1986-01-01 00:00:00 — m. fl. Åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning för handikappade Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: T 927 föreslås att med ändring i proposition 1986/87:100, Bil. 12, , C 4. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning beslutar anvisa . utöver regeringens förslag avseende bilstöd. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02A436 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A436 Offentlig verksamhet i Sjtihäradsbygden Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N374 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om offentlig verksamhet. 1 1986187.3 sami Nr A436-445
mot · GA02A450 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A450 och () En skärgårdstidskrift I en annan motion har vi jämte flera centerpartister motionerat om behov av en sammanhållen skärgårdspolitik. Vi har då också hänvisat till Finlands skärgårdsdelegation och Finlands skärgårdslag vilka har visat sig mycket positiva för detta lands olika skärgårdar. I har man också en särskild skärgårdsskrift. Den utarbetas av och ges ut . I denna behandlas de olika frågor som är speciella för alla skärgårdar och som tas upp dels i en centermotion med som första namn, dels i en centermotion med som första namn. Vi anser att det vore av stor betydelse för att det fanns ett forum där skärgårdsfrågorna och de där bofastas näringar, vattenmiljön och aktuella turistfrågor kunde avhandlas. Med anledning av ovanstående hemställer vi att beslutar hemställa att regeringen låter undersöka förutsättningarna att få till stånd en skärgårdstidskrift i enlighet med vad som anförts i motionen. () () tl 1986/87.
mot · GA02A472 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87: A472 m. fl. (s) Insatser för kvinnor i Bergslagen Regeringens breda insatser för Bergslagen har nått fram till det stadium då inrättas i . Det är naturligtvis av mycket stor betydelse för människorna i regionen att man får en möjlighet till direktkontakt på nära håll. Men det saknas brett upplagda insatser för kvinnorna i denna region. Av de 450 milj. kr. som satsats på en omstrukturering av Bergslagen är inga specialdestinerade för kvinnor, det hade behövts för de befinner sig i en speciell situation. Vi tycker att det finns anledning till insatser och har följande förslag: O Tillsätt en tjänst vid delegationen som får till uppgift att se på kvinnans möjligheter i Bergslagen. Det handlar bl. a. om att i ökad utsträckning få flickor att söka tekniska utbildningar. Dessutom krävs ett mer varierat näringsliv. O Knyt en särskild arbetsgrupp/kvinnogrupp som rådgivare till SIND och Bergslagsdelegationen. I en sådan kan då olika kvinnoorganisationer få utse sina representaner. O Kvinnorna borde också vara någon form av remissinstans för det fortsatta utvecklingsarbetet inom Bergslagsregionen. Formerna för detta kan naturligtvis utvecklas ytterligare. O 1 budgetpropositionen pekar arbetsmarknadsministern på möjligheterna att använda förnyelsefonderna för kvinnor i riskzonen (dvs. de som på grund av den tekniska utvecklingen riskerar att förlora sina arbetsplatser). 1 det sammanhanget kan det vara bra med någon form av samordning inom regionen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av insatser för kvinnorna i Bergslagen. () () () () () ()
mot · GA02A745 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:A745
mot · GA02A750 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87: A750 Vidgad undantagskrets i lagen om anställningsskydd Till de kategorier arbetstagare som bör undantas från anställningsskyddslagens tillämpning hör personal i företagsledande eller därmed jämförlig ställning. Den snäva gränsdragningen som gäller vid tillämpningen av detta begrepp är otillfredsställande. Särskilt när det gäller mindre företag. Anställningsskyddslagen syftar till att öka tryggheten för arbetstagare i gemen. På högre befattningshavare och personer som skall fullgöra specialistfunktioner måste man kunna ställa särskilda krav. Om det hos sådana befattningshavare brister i detta avseende blir det snabbt till allvarligt men för företaget. På de mindre företagen kan situationen utvecklas till ett hot mot sysselsättningen för övriga anställda. Den starka position anställningsskyddslagen ger den anställde kan i här berörda fall bli ett svårbemästrat problem. Det finns också skäl att anta att dessa förhållanden förhindrar att personal anställs. Det synes därför motiverat att utreda möjligheterna att vidga den krets av anställda som med hänsyn till sina arbetsuppgifter och därmed förenat ansvar bör undantas från lagen eller ges ett begränsat skydd. Det bör då också övervägas att medge undantag från lagen i sin helhet under förutsättning av att särskilt avtal träffas mellan parterna. 1 § LAS bör därför ändras i enlighet med nedanstående. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att anta följande Förslag till Lagom ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1982:80) om anställningsskydd skall erhålla följande lydelse. Denna lag gäller arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Från lagens tillämpning undantas dock: 1. arbetstagare som med hänsyn till arbetsuppgifter och anställningsvillkor får anses ha företagsledande eller därmed jämförlig ställning, 2. arbetstagare som tillhör arbetsgivarens familj, 3. arbetstagare som är anställda för arbete i arbetsgivarens hushåll, 4. arbetstagare som har anvisats beredskapsarbete, skyddat arbete eller Mot. 1986/87 arbete i ungdomslag, A750 5. arbetstagare som med hänsyn till arbetsuppgifter och anställningsvillkor får anses ha annan chefs- eller specialistbefattning, om berörda arbetstagare och arbetsgivare träffat överenskommelse om att lagen inte skall gälla och att arbetstagaren i stället skall vara tillförsäkrad minst sex månaders uppsägningstid med bibehållna anställningsförmåner. Denna lag träder i kraft .
mot · GA02A811 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:A811 () Traktamentet vid övernattning För anställda i enskild tjänst gäller som huvudregel, att man som inkomst i deklarationen skall redovisa resekostnads- och traktamentsersättningar. Avdrag får göras dels för kostnaden för själva resan, dels för ökningen i levnadskostnaderna som uppkommit på grund av att förrättningen skett utanför den vanliga verksamhetsorten. RSV utfärdar anvisningar beträffande avdrag för ökade levnadskostnader vid tjänsteresa. Normalbeloppen för merkostnaderna har justerats med ett undantag: Avdragets storlek för bostad. Detta har uppgått till . för korttidsförrättning och . Givetvis kan ingen i dagens läge erhålla hotellrum för . Avdrag medges också för högre kostnad i och med att denna kan styrkas med kvitto. Hotellrum i men också ute i landet kostar inte så sällan . Men på grund av traktamentsbestämmelsernas utformning väljer anställda numera nästan regelmässigt att ta in på hotell i stället för att söka billigare övernattningsmöjligheter. Om schablonbeloppet för bostad hade följt inflationen och uppgått till förslagsvis . hade säkerligen många befattningshavare vid tjänsteresor valt billigare, privata alternativ. Kostnaderna hade på detta sätt blivit lägre för näringslivet men också för stat och kommun som också följer RSV:s normalbelopp. Därför bör traktamentsbeloppet för bostad förslagsvis höjas från . vid förrättning utanför den egna verksamhetsorten. Visserligen kan det hävdas att merkostnaderna vid övernattning privat inte alltid leder till merkostnader på exakt , men säkerligen är omkostnaderna betydligt högre numera än . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om traktamente i vissa fall.
mot · GA02Bo231 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87: B o231 Återlämningsklausuler med reglerade överlåtelsevärden för statligt belånade småhus och bostadsrätter Prisutvecklingen på småhus och bostadsrätter, framför allt i storstadsregionerna, är oacceptabel. per kvadratmeter och därutöver är inga ovanligheter i de mest attraktiva delarna av exempelvis . I storstädernas centrala delar leder de höga priserna och den ökade omvandlingen av hyresrätter till privat bostadsrätt till en ökad segregation. Det krävs en mindre privat förmögenhet för att det skall vara möjligt att bo i storstädernas centrala och attraktiva delar. Prisutvecklingen och handeln med bostäder är också ogynnsam för samhällsekonomin. Vid en försäljning av statligt belånade småhus och bostadsrätter kapitaliseras samhällets stöd, som givits i form av subventionerade räntebidrag, till vinster som hamnar i de privata småhus- resp. bostadsrättsinnehavamas fickor. Detta är inte försvarbart. Statsmakterna har en skyldighet att ställa krav på hur de statliga subventionspengarna används. Ett sätt att motverka värdestegringsvinsterna är att reglera priserna vid överlåtelse av egenägda småhus och bostadsrättslägenheter. Det är vår erfarenhet att den tidsbegränsade hembudsrätten för bostadsrättsföreningar, som beslutade om , inte är tillräcklig. Detta riksdagsbeslut gav bostadsrättföreningar en möjlighet att i sina stadgar ta in regler om återköp av lägenheter . Dessa regler gav i och för sig en möjlighet att förhindra korttidsspekulation men är i ett längre tidsperspektiv ineffektiva. Med hänsyn till realisationsvinstbeskattningens utformning behåller presumtiva säljare sina bostadsrättslägenheter . Det är mycket angeläget att samhället kommer till rätta med de överpriser som råder. Återlämningsklausuler med reglerade överlåtelsevärden för statligt belånade småhus och bostadsrätter bör prövas. För att prisföreskrifter och ett återlämningsförfarande skall få önskvärd effekt får det inte tidsbegränsas. För privata bostadsrätter och småhus bör hembudet utformas så att kommunerna erhåller förköpsrätten. För de rikskooperativa bostadsrättsorganisationerna, F1SB och , bör hembudet utformas så att lägenheterna till ett reglerat pris återgår till dessa organisationers bosparköer. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen angetts om återlämningsklausuler med reglerade överlåtelsevärden för statligt belånade småhus och bostadsrätter. 1986/87 Bo231
mot · GA02Bo244 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo244
mot · GA02Fi313 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi313 m. fl. (c, m) budgetproposition föreslås ändringar som medför negativa kommunalekonomiska konsekvenser för enskilda kommuner och landsting i hela södra och västra . När kommunerna tvingas kompensera bortfallet av skatteutjämningsbidrag, blir höjningar av kommunalskatterna nödvändiga, utan att servicenivån förändras positivt. Vi hyser - mot bakgrund av statens finansiella läge - förståelse för finansministerns strävan att strama åt statens bidragsgivning till kommunerna. Även kommunerna måste medverka i detta sammanhang. Så har också skett på olika sätt. De syd- och västsvenska kommunerna har i denna fråga uttalat att de även fortsättningsvis inte är främmande för att ta sin del av det samlade kommunkollektivets ansvar för en förbättring av samhällsekonomin. Vi hyser också förståelse för och vi delar södra och västra kommuners uppfattning att statens krav på kommunernas medverkan i begränsningarna av statsutgifterna inte nödvändigtvis måste ske genom en sänkning av skatteutjämningens grundgaranti. Det får för skattebetalarna kännbara och i samhällsekonomin oönskade effekter. Förslaget leder i stort sett enbart till ett ökat skattetryck via höjda kommunalskatter i berörda kommuner/regioner. En sådan utjämning mellan kommunerna, som åstadkoms genom att utdebiteringsnivån tvingande höjs underifrån, kan vi således inte tillstyrka - särskilt med hänvisning till att den väsentligaste konsekvensen av förslaget utgörs av nettobesparingen i statsbudgeten. Andra eftersträvade effekter blir marginella. De syd- och västsvenska kommunerna har i särskild hemställan till regeringen framfört att man anser att regeringen skyndsamt bör utarbeta förslag till en helhetslösning, där samtliga statsbidrag (även specialdestinerade) om vägs in. Syftet skall vara att alla kommuner deltar och bär sina relativa delar av nedskärningarna efter bärkraft. Vi delar denna uppfattning. Med anledning av ovanstående hemställer vi 1. att beslutar att avslå regeringens förslag till nytt kommunalt skatteutjämningssystern, 2. att beslutar att begära att regeringen skyndsamt utar 1986/87 Fi313 skärningar i de specialdestinerade statsbidragen. () () betar och förelägger förslag till ett nytt kommunalt skatteutjämningssystem med i motionen angiven inriktning, 3. att beslutar att nuvarande skatteutjämningssystem/ regler får gälla tills vidare i avvaktan på denna helhetslösning, 4. att beslutar att finansieringen gentemot budgetpropositionen sker i sin helhet och i huvudsak genom ned
mot · GA02Jo164 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jol64 Ändring i miljöskyddslagen (1969:387) m. m. 1986/87:135) När det gäller behovet av förändringar i miljölagstiftningen framgår detta närmare av kds motion 1986/87:Jo802 som lämnades under den allmänna motionstiden. Denna tar upp förslag om skärpt lagstiftning mot försurning, mot kväveutsläpp både till luften och till vattnet, lagstiftning angående bekämpningsmedel, freon, avfallshantering, bensinångor, miljöskyddsförsäkring och miljöfond. I motionen framförs också förslag om resursförstärkning när det gäller miljötillsynen, bl. a. föreslogs ökade resurser till länsstyrelserna så att handläggarna på miljösidan kunde förstärkas med i genomsnitt tre per länsstyrelse. I motiven för de nu föreslagna förändringarna samt av remissmaterialet framgår klart att miljöskyddet blivit lidande av att tillsynsmyndigheterna har otillräckliga resurser. Sålunda framgår av de undersökningar som utförts av och att kontrollprogram saknas för många anläggningar. I praktiken kan detta innebära att ingen kontroll eller tillsyn sker. Vissa remissinstanser ifrågasätter också om skälet till att så få överutsläpp leder till sanktion är otillräckliga tillsynsresurser. Detta talar för att de av kds föreslagna förstärkningarna bör komma till stånd. Resursbristen tycks också ha varit styrande när regeringen nu föreslår att 52 § miljöskyddslagen får följande lydelse: En särskild avgift (miljöskyddsavgift) skall utgå, om en föreskrift som avses i 45 § första stycket 1-3 har överträtts och överträdelsen har medfört betydande ekonomiska fördelar för den som utövar den miljöfarliga verksamheten. Kds har den uppfattningen att för en fällande dom för miljöbrott skall det räcka om åklagaren kan styrka att icke tillåten förorening av miljön begåtts. Vad som är tillåtet är angivet i miljöskyddslagens tillåtlighetsregler. Om man gör jämförelser med trafikområdet så räcker det med en konstaterad felparkering för att parkeringsbot utgår. På motsvarande sätt bör miljöskyddsavgift utgå när överutsläpp konstaterats om inte förseelsen kan anses vara ringa. Med hänsyn till miljön bör vi se allvarligare på otillåtna utsläpp till miljön än felparkeringar. Kds föreslår därför att 52 § får följande lydelse: En särskild avgift skall utgå, om en föreskrift som avses i 45 § första stycket 1-3 har överträtts. Miljöskyddsavgiften tillfaller staten. Mot bakgrund av det som ovan anförts hemställer jag att beslutar att miljöskyddslagens 52 § får den lydelse som föreslagits i motionen.
mot · GA02Jo778 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo778 i och () Viltforskningen I regeringens proposition 1986/87:58 om jaktlag m. m. läggs beträffande viltforskningen förslag om att all tilldelning av anslag skall ske genom forskningsnämnd. Den övervägande delen av viltforskningsprojekten finansieras med medel från jaktvårdsfonden och viltskaderegleringsfonden. Dessa fonder byggs upp av medel som jägarna ensamma betalar. Pengarnas ursprung medför att jägarkåren varit starkt intresserad av att medlen utnyttjas för viltforskning som resulterar i bättre viltvård och på så sätt ökar avkastningen av viltet som en förnyelsebar naturresurs. En betydande del av denna forskning har skett vid forskningsavdelningen inom . Parallellt med denna tillämpade viltforskning pågår vid universiteten en mer grundforskningsbetonad verksamhet med som anslagstilldelare. I propositionen föreslås att skall ombesörja all anslagstilldelning till viltforskningen genom sin forskningsnämnd. Avsikten är att förbättra samordningen av den viltforskning som bedrivs. Med de övriga förändringar beträffande ombildning av beredningsorganen för forskningen som föreslås i propositionen kommer jägarkåren att få ett begränsat inflytande över medlen från jaktkortsavgiften och fällavgifterna för älg och hjort. Fördelarna med en höggradig samordning av viltforskningen skall ställas mot de risker som finns förknippade med att samla ett alltför starkt inflytande på ett fåtal händer. Av de remissinstanser som yttrat sig över jakt- och viltvårdsberedningens förslag har två av de universitet där viltforskning bedrivs samt de aktiva viltforskarna avstyrkt denna del av förslaget. Även är av samma skäl negativt till förslaget. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen begär att Svenska j ägareförbundet, i likhet med tidigare, får del av medel för bedrivande av viltforskningsprojekt med tillämpad inriktning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att skall svara för den viltforskning som gäller viltarternas grundläggande ekologi. L. () ()
mot · GA02Jo790 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo790 PCB-halten i vissa vattendrag Problemet med PCB i bl. a. uppdagades på grund av provtagning i . a. visade sig öringen där innehålla höga halter av PCB. Provtagning har skett i bottensediment och i fisk. Resultaten visade att det fanns två typer av PCB-källor. Det fortsatta arbetet med PCB i sker under ledning av . En mindre arbetsgrupp har tillsatts, som skall utreda eventuella möjligheter att sanera de delar som är mest förorenade. Arbetsgruppen har dock inte tilldelats några ekonomiska resurser och utredningsmöjligheterna begränsas starkt av detta. Kunskapen om PCB och dess tillgänglighet i sedimenten är fortfarande begränsad. Avsaknaden av ekonomiska resurser har under hela den tid som arbetet med PCB i pågått varit besvärande. Länsstyrelserna saknar medel för analysering och speciella provtagningar. Arbetet med att åtgärda ett så angeläget problem som fortsatt tillförsel av PCB till vattendrag och i sista hand har försenats på grund av att medel saknas för nödvändiga utredningar, provtagningar, analyser m. m. Förekomsten av PCB inverkar mycket negativt på bl. a. djurlivet. Det är angeläget att omedelbara åtgärder vidtas för att klarlägga förekomsten samt eliminera orsakerna till PCB-halterna i vattnet. Detta gäller såväl insjövatten som vattnet i . Jag anser därför att regeringen skall vidta åtgärder när det gäller genomförandet av erforderliga utredningar, provtagningar och analyser. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande nödvändigheten av snabba åtgärder vad gäller PCB-förekomster i sjöar och vattendrag.
mot · GA02Jo799 · 1986-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo799 m. fl. Prövning enligt miljöskyddslagen av större vägprojekt Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: T222 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts angående koncessionsnämndens prövning av planerade motorvägar och andra större vägprobjekt enligt miljöskyddslagen. () () () () () () () P.-O. () () () () () 1986/87 Jo799802 1 1986/87.