mot · G902Fö204 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fö204 m. fl. (fp) Militärt försvar och civilförsvar Innevarande försvarsbeslutsperiod håller på att gå mot sitt slut. 1986/87 är i som omfattas av försvarsbeslut. Detta beslut var ett bra beslut och borde ha genomförts på det sätt som avsågs när det togs. Sedan socialdemokraterna övertagit regeringsmakten har emellertid den fasta grund för försvarets utveckling som lades försvarsbeslut på olika sätt rubbats. Till del har detta skett genom regeringens eget agerande som präglats av en betydande ryckighet när det gällt försvarets medelstilldelning. efter sitt tillträde, då de dramatiska operationerna i pågick som bäst, beslöt regeringen exempelvis att innehålla 100 milj. kr. i prisregleringsmedel /83 samt att sänka den ekonomiska ramen för de efterföljande åren med 200 milj. kr. räknat på årsbasis. På mittenpartiernas tillskyndan förmådde sig emellertid regeringen till att neutralisera denna sänkning för det närmaste året genom att tillskjuta 250 milj. kr. /84 så att en förbättring av vår ubåtsskyddsförmåga kunde påbörjas. därpå blev det så återigen dags för nya begränsningar från regeringens sida genom den 4-procentsspärr som då infördes för försvarets priskompensation och som innebar att försvaret förlorade ca 240 milj. kr. /84 och 1984/85 i form av innehållna prisregleringsmedel. Genom den fyrpartiuppgörelse som träffades gick regeringen efter segslitna förhandlingar till slut med på att höja den årliga försvarsramen med 600 milj. kr. fr. o. m. 1984/85. Därefter har man återigen begränsat medelstilldelningen till försvaret /86 genom att förbjuda myndigheterna att utnyttja hela sina anslag. Av ett ursprungligt belopp om 150 milj. kr. som sålunda ställdes till regeringens disposition innehålls fortfarande 100 milj. kr. på detta omotiverade och märkliga sätt. Det är emellertid inte bara regeringens ingripanden utan även en del andra faktorer som inverkat negativt på försvarets utveckling försvarsbeslut. Hit hör bl. a. den kraftiga dollarkursuppgång som inträffade i början av perioden och som medförde en märkbar urholkning av försvarets köpkraft. Det finns beräkningar som visar att de sammanlagda effekterna av regeringens åtgärder i form av minskad medelstilldelning och höjda värnpliktsförmåner (utöver priskompensationen) i kombination med ökande dollarkostnader inneburit ett realt ekonomiskt bortfall om 2 i nu aktuellt planeringsprisläge. I försvarspolitiska motion (1984/85:1711) begärdes att försvaret skulle tilldelas 240 milj. kr. för att därmed få full priskompensation för . hade också i motion (1983/84:86) motsatt sig införandet av en 4-procentsspärr för priskompensationen till försvaret. I verkligheten blev inflationen 1984 . Därmed blev läget väsentligt annorlunda än majoriteten i försvarsutskottet utgått från. Enligt mening är det av avgörande betydelse för vår säkerhetspolitik att försvarsbeslut fullföljs på det sätt som fyrpartiuppgörelsen 1984 skapade förutsättningar för. Uppgörelsen var enligt vår mening grunden för beslut om försvarets ekonomi fram till utgången av innevarande femåriga försvarsbeslutsperiod, alltså t. o. m. /87. Det är uppfattning att indragningen av priskompensationsmedel innebar en allvarlig inskränkning i försvarets möjligheter att åstadkomma den effekt som förutsågs i fyrpartiuppgörelsen 1984. Vi upprepar därför vårt krav om att försvaret i efterhand ges kompensation för den indragning som gjordes 1984.1 årets budgetproposition anges att effekterna av 4-procentsspärren under /85 nu har kunnat beräknas till 207 milj. kr. i det budgetårets genomförandeprisläge. Vi finner därför skäl att vidhålla beloppet 240 milj. kr. som tillägg till försvaret utöver de 30 milj. kr. som tidigare beräknats /84. Dessa medel bör enligt vår mening användas för att öka försvarseffekten genom i första hand åtgärder som snabbt ger resultat. Vi vill särskilt peka på behovet att särskilt i genomföra en förbättring av flygvapnets bassystem i den takt som tidigare avsetts. Förseningar får allvarliga operativa effekter. Vi vill peka på behovet att snabbt åtgärda brister i förrådshållningen för krigsförband. En milostabschef konstaterade att vi hos repövande värnpliktiga och hos många officerare kan notera, att förtroendet för det egna förbandets status egentligen borde vara större. Detta förtroende löper tydlig risk att urholkas om man vid inryckning ill krigsförbandsövning (K.FÖ) märker att ingen har gjort något åt de brister som konstaterades redan förra gången förbandet gjorde K FÖ. Delar av beloppet bör kunna användas för att ta igen brister som uppstått genom tidigare inställda repövningar. 1 ÖB:s utgivna årsredovisning /85 konstateras att repetitionsutbildningen har reducerats eller inställts . Följden härav är att utbildningsnivån vid flera förband, främst inom marinen, nu blivit så låg att de inte kan lösa sina huvuduppgifter direkt efter mobilisering. Vi anser det mycket angeläget att svenska försvaret kan påbörja en anskaffning av splitterskydd till soldaterna. En sådan anskaffning måste dock föregås av utveckling och försök för att finna en lämplig utformning av skyddet. Det är angeläget att denna försöksverksamhet drivs med kraft. föreslog att anslaget till skyddsrumsbyggande skulle reduceras med 100 milj. kr. i avvaktan på att kommunerna tar fram de skyddsplaner som möjliggör att byggandet inriktas så att skyddsrum byggs där hotet bedöms som störst. Vi konstaterar att dessa skyddsplaner ännu inte finns, varför vi upprepar förslaget om indragning av 100 milj. kr. anser det mycket angeläget att civilförsvaret är användbart direkt efter mobilisering, vilket kräver att hela organisationen är utbildad. Vi har också krävt en föryngring av civilförsvarets organisation, genom direktrekrytering av 2025-åringar, både kvinnor och män. förslag på detta område skulle innebära att civilförsvarets utbildningsvolym måste öka. Frågan kommer åter upp försvarsbeslut. 1 propositionen anges att regeringen finnér det tveksamt om civilförsvarsskolan i behövs. Vi konstaterar att med den inriktning önskar av civilförsvarets utbildning finns behov av större utbildningskapacitet än den regeringen tycks utgå från. Sålunda ser vi möjlighet att genom begränsningar i fråga om skyddsrumsbyggandet frigöra medel att öka och förbättra civilförsvarets utbildningsverksamhet. Mot bakgrund av ovanstående hemställer vi 1. att beslutar öka den militära utgiftsramen / 87 med 240 milj. kr. och därmed fastställer den till 22 . 2. att begär att regeringen låter myndigheterna förfoga över samtliga de medel som i regleringsbrevet /86 ställdes till regeringens disposition för senareläggning av anskaffningar, 3. att hos regeringen begär att de tillförda medlen skall användas på sätt som anges i motionen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om angelägenheten av splitterskydd, 5. att beslutar reducera anslaget till skyddsrumsbyggande med 100 milj. 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om civilförsvarets utbildning. () ()