mot · G902A467 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A467 och () Åtgärder för att utveckla Det sker en kraftig befolkningsomflyttning i landet. Norrlandslänen minskar oroväckande som framför allt växer. Den utvecklingen har tilltagit kraftigt . Detta trots att vi haft en betydande högkonjunktur. Detta visar på den socialdemokratiska regeringens bristande intresse och kompetens för en sund regionalpolitisk utveckling. I den nu framlagda statsverkspropositionen finns inte några konkreta och aktiva regionalpolitiska förslag för att vända den katastrofala utflyttningen av människor från skogslänen. medverkade i regeringen ökade befolkningen i skogslänen med drygt 4000 personer. Under de socialdemokratiska har befolkningen i skogslänen minskal med ca 16000 personer. Det måste nu bli ett norrländskt folkuppror mot den utarmningspolitik som förs mot skogslänen. Några siffror som belyser rådande katastrofala situation i . Länet som helhet har ökat med ca 250 personer. Inom länet råder dock stora obalanser. ökar sin befolkning medan inlandskommunerna och kustlandsbygden minskar kraftigt. Det verkligt allvarliga i utvecklingen är att samma kommuner som drabbades av en stor ungdomsutflyttning nu återigen utsätts för samma medicin. Kvar blir de äldre. Arbetslösheten är stor inom . T. ex. kommun hade en öppen arbetslöshet på ca II % medan länet som helhet har en arbetslöshet på . Även övriga inlandskommuner ligger på en öppen arbetslöshet av befolkningen. Denna situation är och kommer att bli alltmer ohållbar. 1986 riskerar med den förda politiken att bli ett av de mest mörka åren för inlandet. Planer finns att lägga ned en av inlandets basindustrier i med över 200 anställda. Detta är en Mot. fruktansvärd situation för en redan mycket ansträngd kommun och en A467 sådan nedläggning kan väl jämföras med Uddevallavarvets nedläggning. Länets arbetslöshetssituation redovisas i bil. Sorn en följd av bristande sysselsättningsmöjligheter tvingas allt fler västerbottningar att flytta söderut. Det är främst ungdomar och unga familjer som flyttar, vilket leder till minskat barnantal och kunskapsutflyttning. 1 en nära framtid får detta än mera katastrofala följder då åldersstrukturen starkt förändras. blir ett allt äldre län. Det leder i sin tur till minskade underlag för samhällsservicen och skolor kommer att försvinna i allt större omfattning. Den här redovisade utvecklingen måste brytas. Vi har fått en koncentrationspolitik som är att jämföra med 1960-talets stora omflyttning. Regionalpolitiken försummas av den socialdemokratiska regeringen. Vi har fått en låt-gå-politik som missgynnar Norrlandslänen. Enligt vår mening krävs en rad aktiva insatser för att vända denna utveckling. Inom de nuvarande regionalpolitiska stödformerna finns det s.k. länsanslaget. Det stöd som kan ge genom egna beslut via länsanslaget har visat sig vara effektivt. Vi föreslår att andel av det totala anslaget för regionala utvecklingsinsatser (länsanslaget) fördubblas. har i en partimotion föreslagit att just detta anslag utökas till 750 milj. kr. Därmed finns utrymme för en fördubbling av länsanslaget till . Inom ramen för länsanslaget bör högsta beloppet för avskrivningslån höjas till . och för uthyrningsstugor till . Även högsta stödbeloppet till IKS bör höjas. Staten sålde skogsmaskintillverkande företaget mekaniska verkstad till ett finskt skogsmaskinföretag med flera liknande enheter i en Detta trots att det fanns köpare i länet. När nu ett Mot. företag som betyder oerhört mycket för hela inlandet är hotat av nedlägg- A467 ning har därför staten ett direkt ansvar för att jobben tryggas. Ett bra vägnät är av stor betydelse för såväl den enskilde som för industrins utveckling. I ett glest län som med långa avstånd är ett bra vägnät av stor betydelse. Vi anser att underhållsmedlen på vägnätet bör fördelas lika med vardera på riksvägnätet och på länsvägnätet. förslag om att länsvägnätet skall erhålla ett med 500 milj. kr. utökat anslag ger underlag för en kraftig upprustning av länets sämre vägar. Drift av enskilda vägar Regeringen skar ned bidragsandelen till enskilda vägar från till budget. Vi föreslår att andelen höjs till . Det enskilda vägnätet har stor betydelse i ett län som . Det är väsentligt att glesbygden får en rimlig andel av statens insatser på kommunikationsområdet. Socialdemokraterna har i genomdrivit att arbetsgivaravgifterna av regionalpolitiska skäl i sänks . Det innebär att företag i t. ex. och har högre kostnader än t. ex. vad företag har i länscentret i . Det är ett regionalpolitisk! Vi anser att inlandskommunerna skall behandlas lika och länsgräns får inte vara avgörande för det regionalpolitiska stödets omfattning. Företag i länets inland har minst lika stora problem att brottas med som inlandskommuner i och inte minst i jämförelse med företag i . Arbetsgivaravgifterna i stödområde A - d.v.s. (jällkommuner bör sänkas . I stödområde B, d.v.s. inlandet och skogsbygden, bör arbetsgivaravgifterna sänkas . Dessutom bör inga företag undantas från nedsättning av arbetsgivaravgifterna utan de bör gälla samtliga företagsformer. Småföretag har stor betydelse för att upprätthålla såväl den totala sysselsättningen som en spridd sysselsättning. I småföretag är sjukfrånvaron klart lägre än i storföretag. Många småföretag dignar under det höga uttaget av arbetsgivaravgifter. Vi föreslår därför att sjukförsäkringsavgiften (del av arbetsgivaravgiften) Mot. sänks för egenföretagare och de 15 först anställda i A467 Detta är en viktig reform för ett län som . En utveckling av befintliga småföretag och nyetablering av nya småföretag är förutsättning för en bra utveckling av hela länet och för att vi skall få ett decentraliserat samhälle med befolkning, sysselsättning och god miljö. Totala effekten av våra förslag för småföretag Småföretag i länets fjällkommuner får med våra förslag en sänkt kostnadsnivå genom att arbetsgivaravgifterna sammantaget sänks . Inlandet i övrigt får en sänkning . får en sänkning . Vi anser att länets småföretag måste få en stimulans i denna storleksordning för att länsutvecklingen skall kunna vändas i en positiv riktning. Data, elektronik och bioteknik - en satsning på den nya tekniken I är näringslivet uppbyggt kring basnäringarna jorden, skogen och malmen. Dessa basindustrier måste därför ges förutsättningar för stabilisering och utveckling. Men vi måste dessutom med kraft verka för att ett län som - där vi drabbas av utflyttning och befolkningsminskning - får del av de nya verksamheter som hör framtiden till. Det gäller verksamheter inom data, elektronik och bioteknik. Utvecklingen visar att även på detta område har storstads- och koneentrationsfilosofin föranlett att och andra Norrlandslän riskerar att gå miste om många framtidsjobb. är av data- och elektronikindustrin lokaliserad till . Det innebär att tekniken som skulle kunna initiera en decentralistisk samhällsutveckling i stället utnyttjas för att ytterligare koncentrera befolkning och näringsliv. Vi föreslår därför att arbetsgivaravgifterna för data- och elektronikföretag vid nyetablering inom stödområdet slopas helt . Det skulle innebära att företag skulle få ett ökat intresse att etablera sig i Norrlandskommunerna. , som ansvarig för teledatanätet, skulle kunna bidra till en positiv decentralistisk utveckling genom införande av enhetliga taxor för utnyttjande av teledatanätet. bör därför fatta beslut som innebär ett direkt åliggande till att underordna sig regionalpolitiska mål. Enhetstaxa för hela landet för datakommunikationstjänster möjliggör att kostnaderna blir lika oavsett var företag är lokaliserade. Från regionalpolitisk synpunkt finns dessutom starka skäl att i vissa regioner, t. ex. '3 inland, tillämpa nolltaxa. Ekonomiska skäl även sett ur synpunkt talar för att en enhetlig telefontaxa införs för hela riket. Vi föreslår att en sådan utveckling påskyndas av . En superdator skall placeras vid något av rikets universitet. Kostnaden för en sådan satsning är beräknad till 100150 milj. kr. Vi föreslår att denna superdator lokaliseras till och . En superdator är viktig för att ge resurser för en datautveckling i landet och ur regionalpolitisk synpunkt bör den placeras i vårt län. är underförsörjt vad gäller datautvecklingen och det är därför viktigt att en dataexpansion kommer till del. Inga skäl talar för att det ur kostnadssynpunkt skulle bli dyrare med en lokalisering till i jämförelse med andra alternativ. En superdator kommer att ha en oerhörd betydelse för utvecklingen av den högtstående forskningen i hela vårt land. En lokalisering till länet skulle få stora spridningseffekter i form av ny forskning och högteknik i näringslivet. 1 framför allt inland spelar turismen en avgörande roll för utkomst och sysselsättning. Någon mängd av alternativ sysselsättning finns inte heller för vissa orter i fjällområdet, t. ex. /. För att kunna utveckla turismen och ge den reella förutsättningar måste kommunikationerna lösas på ett effektivt sätt. Vi föreslår att beslutar om att åtgärder vidtas så att chartertrafik på flygfält kan igångsättas. Det vore en basinvestering för turismen i inlandet och en attraktiv åtgärd för det övriga näringslivet i inlandet. Vi har i en omfattande jordbruksmotion redovisat jordbrukets besvärliga situation och mycket stora regionalpolitiska betydelse för vårt län. Vi kan därför i denna motion kort konstatera att dagens mycket negativa utveckling på jordbrukets område kommer att innebära att vårt län förlorar tusentals innevånare ifall dagens prispresspolitik skulle tillåtas fortsätta. Regering och riksdag måste leva upp till sina uttalanden om bibehållen jordbruksproduktion i . Norrlandsjordbrukets ekonomiska situation måste därför förbättras. Flertalet av kommunerna i har landets högsta kommunalskatter. Regeringen föreslår dessutom i nu föreliggande statsverksproposition att ytterligare pålagor skall övervältras på kommunerna i form av 1985/86 A467 statsbidragsindragningar som drabbar hårdast. Detta kommer att Mot. förstärka kommunernas höga skattetryck. Skall kommunerna ha en rimlig A467 chans till positiv utveckling måste de orättvisa kommunalskatterna sänkas. Skillnaden mellan t.ex /kommuner och kommun i är . Detta trots att den kommunala servicen är högre i de rika Stockholmskommunerna. måste därför vidta åtgärder för en rättvis skatteutjämning och vi föreslår att sorn riktmärke bör skillnaden mellan låg- och höginkomstkommuners kommunalskatt inte vara mer än . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att de regionalpolitiska länsanslagen skall utgå med 750 milj. kr., vilket möjliggör en fördubbling av anslaget till , 2. att beslutar om en höjning av väganslagen med 500 milj. kr., vilket möjliggör en upprustning av länsvägnätet i , 3. att beslutar att bidraget till enskilda vägar höjs från till , 4. att beslutar att arbetsgivaravgifterna sänks av regionalpolitiska skäl i läns inland på sätt som anförts i motionen, 5. att beslutar att egenföretagare och de 15 först anställda i företagen därutöver erhåller sänkta arbetsgivaravgifter i hela , 6. att beslutar om en kraftfull satsning på ny teknik data, elektronik och bioteknik - på sätt som anförts i motionen, 7. att beslutar om enhetlig teledatakommunikationstaxa för hela landet, 8. att fattar beslut om enhetliga telefonavgifter för hela landet, 9. att beslutar uttala att den superdator som avses inköpas till något av landets universitet placeras vid , 10. att uttalar att regeringen har ett direkt ansvar för att jobben vid mekaniska verkstad tryggas, 11. att beslutar att flygfält öppnas för turistflyg. 12. att beslutar om en väsentlig förbättring av den kommunala skatteutjämningen till läns kommuner, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i fråga om jordbrukets betydelse för en positiv utveckling i , 14. att uttalar att samtliga politikområden måste vagle- Mot. das av ett regionalpolitisk! tänkande/ansvar i enlighet med de rikt- A467 linjer som anförts i regionalpolitiska motion. () ()