mot · G902A270 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A270 Den allvarligaste effekten av att vi inte ännu har fått bukt med balansproblemen i ekonomin är att sysselsättningen hotas. Ett stort budgetunderskott driver upp räntenivån och inflationen vilket hämmar svensk industris konkurrenskraft och investeringsvilja. har upplevt en högkonjunktur vilket ökat sysselsättningen och bromsat den öppna arbetslösheten. Det allvarliga är dock att vi, trots högkonjunkturen, inte har lyckats att på allvar vända trenden som innebär att den öppna arbetslösheten ligger stadigt på en nivå . Risken finns att vi börjar vänja oss vid en arbetslöshet på den nivån. som arbetslösheten etablerat sig på en historiskt mycket hög nivå har vi inte lyckats lösa de andra ekonomiska problemen vilket innebär att utrymmet för stimulansåtgärder och arbetsmarknadspolitiska åtgärder är begränsade när nu allt tyder på att vi återigen är på väg ned i en lågkonjunktur. Utifrån etisk förvaltarskapssyn har arbetet ett värde i sig. Ett skapande och stimulerande arbete som uttrycker solidaritet och gemenskap med andra är nödvändigt för att ge den enskilda individen en upplevelse av människovärde och livsmening. Att uppleva att samhället inte längre behöver ens insatser leder lätt till apati och förlorad tro på samhället. Människor som upplever situationen sådan tappar då intresse och ork att vara med i samhällsbyggandet. I spåren efter apati och förlorad tro på samhället följer lätt depression, drogmissbruk och andra sociala problem. Problem som sedan leder till ett tryck på samhällets sjukvård och sociala service, vilket i sin tur leder till ökade offentliga kostnader förutom det kontanta arbetslöshetsunderstödet. En fungerande och förebyggande arbetsmarknadspolitik är därför samhällsekonomiskt lönsam och socialt mycket anglägen. Problemen på arbetsmarknaden drabbar ofta i första hand ungdomar, eftersom de inte har någon yrkeslivserfarenhet, och speciellt ungdomar med låg utbildning. Ungdomen som ännu inte hunnit etablera sig socialt och fått den självkänsla som arbete, bostad och vänner innebär drabbas också socialt allvarligare än äldre som blivit arbetslösa. Därför måste arbetsmarknadspolitiken särskilt prioritera ungdomens situation på arbetsmarknaden. I går runt 20 miljoner människor öppet arbetslösa. I de flesta västeuropeiska länder ligger arbetslöshetssiffrorna på . Vid en jämförelse verkar de svenska siffrorna inte speciellt hotfulla. Skillnaden beror dels på vad som räknas som arbetslöshet, dels på att vi i traditionellt haft stora grupper sysselsatta med olika arbetsmark nadspolitiska åtgärder som inte medtas i statistiken över öppet arbetslösa. Situationen i får inte innebära att vi dämpar våra ambitioner när A270 det gäller arbetsmarknadspolitiken. Erfarenheterna av social utslagning, sociala motsättningar och fattigdom från länder med hög arbetslöshet talar för fortsatt hög prioritering av målet full sysselsättning i den ekonomiska politiken och i arbetsmarknadspolitiken. var enligt SCB eller 121000 personer öppet arbetslösa i vårt land. Det skall jämföras med 123000 eller ^december 1984. Årssnittet beräknas bli . Av dessa var 39000 ungdomar . Antalet människor som sökt sig ut på arbetsmarknaden har ökat och antalet öppet arbetslösa har minskat något som gått. Men som jobben blev fler ökade förtidspensioneringen av arbetsmarknadsskäl, från 7600 1984 till ca 12000 1985, och allt fler utförsäkrades från arbetslöshetskassorna. 1985 beräknas antalet bli ca 23000 mot 19500 året innan och ökningen ligger främst i åldrarna . Vi tycks få allt fler långtidsarbetslösa. Flyttlassen går i allt större omfattning - främst till och närmar sig 1960-talsnivån. Ungdomsarbetslösheten har inte förbättrats . var arbetslösheten bland 2024-åringarna , eller drygt dubbelt så hög som i totalpopulationen. har nivån legat lägre. Det bör dessutom påpekas att de nyanmälda lediga platserna har börjat bli färre. Enligt samtliga prognoser närmar vi oss en ny lågkonjunktur. För att göra en rättvis jämförelse måste jämföras med . Då framgår det att 45000 fler har gått arbetslösa 1985 än 1980. Antalet personer i AMS-åtgärder är ca 2000030000 fler än 1980. går således mot en ny lågkonjunktur med högre öppen arbetslöshet och med fler människor sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder än . Det statsfinansiella läget begränsar dessutom möjligheterna att vidta åtgärder. Till dessa uppgifter skall läggas att allt fler arbeten kräver utbildning. 1980 krävdes det till hälften av alla arbeten. krävs utbildning/erfarenhet till tre fjärdedelar av alla lediganmälda arbeten. Antalet ungdomar i kommer att öka . AMS insatser för att bekämpa arbetslösheten blir alltmer inriktade på att betala ut kontanta arbetslöshetsersättningar. Från att använda av AMS budget till kontantstöd används 1986 av budgeten till kontantstöd. Tendenserna på arbetsmarknaden och konjunkturbedömare, som tror på en lägre ekonomisk tillväxt för än regeringen, pekar på att arbetslösheten kan komma att öka, eller i varje fall inte sjunka som regeringen gör gällande. Situationen på arbetsmarknaden och de ekonomiska framtidsbedömingarna talar för att regeringen intar en alltför passiv hållning. Inget nytänkande avspeglas heller i arbetsmarknadsministerns budgetförslag. I den politik kds presenterar på olika områden under allmänna motionstiden framgår att sysselsättningsaspekterna är viktiga. En större satsning på miljöförbättrande åtgärder skulle exempelvis kunna skapa många fler arbetstillfällen. Eftersom situationen är speciellt allvarlig för ungdomen och eftersom ungdomen klarar en arbetslöshetsperiod sämre än övriga grupper Mot. föreslår kds ett antal åtgärder som skulle förbättra situationen. Den ökande strömmen från glesbygd till tätort består till stor del av ungdomar. Erfarenheterna flyttlassvåg borde avskräcka och leda till motåtgärder. Kds presenterar i en separat motion vilka åtgärder som är nödvändiga att vidta för att bekämpa arbetslösheten i regioner med hög arbetslöshet, visar också hur resurserna bör fördelas mellan olika landsdelar. En viktig del av arbetsmarknadspolitiken är satsningen på de små företagen. Behovet av ett väl fungerande utbildningssystem för att tillgodose näringslivet och den offentliga sektorn med kvalificerad arbetskraft växer. Alla undersökningar visar att det i första hand är de lågutbildade som först drabbas av arbetslöshet. Därför får inte spari vern hos myndigheter gå så långt att utbildningen i våra högskolor försämras, utan tvärtom måste utbildningsplatserna utökas inom de sektorer där det finns brist på arbetskraft. Skall högskolorna kunna ge en kompetent utbildning krävs att högskolan får ekonomiska förutsättningar att fungera. En viktig åtgärd för att ta hand om yngre arbetslösa ungdomar i åldern var införandet av ungdomslagen. Enligt statistiken har arbetslösheten i denna grupp kraftigt minskat sedan ungdomslagen infördes. Då ungdomslagen inriktar sig endast på ungdomar och arbetsmarknadsläget fortsätter att vara mycket bekymmersamt för ungdomar i bör ungdomslagen utvecklas till ett praktik- och lärlingssystem. Därmed blir arbetsdagen . Ett praktik- och lärlingssystem kan innebära att ungdomar inte bara får en tids avlönad sysselsättning utan också en verklig yrkeserfarenhet. Därför bör tiden på en plats vara längre än vad beredskapsarbetena ofta har inneburit. Alla ungdomar bör i princip beredas möjlighet till en praktik- och lärlingsplats. Eftersom dessa platser skall vara en form av utbildningsplats som kompletterar gymnasieskolans utbildning, bör lönen vara lägre än avtalsenlig lön. Statligt stöd bör utgå till verksamheten för att uppmuntra företag att ta emot ungdomar. Bidrag till handledare bör utgå. Platserna skall erbjudas både inom offentliga och privata sektorn. Målsättningen skall vara att ordna fast anställning efter praktik- och lärlingstiden. Regeringen bör tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att utforma ett praktik- och lärlingssystem. Erfarenheterna från länder som praktiserar lärlingssystem, exempelvis , är goda. Detsamma gäller för de hantverksyrken i som använder sig av liknande system. Innan ett praktik- och lärlingssystem utformats bör åtgärder vidtas för att förbättra ungdomslagen. Det är angeläget att ungdomslagen blir ett heltidsarbete, dels för att förbättra ungdomarnas ekonomiska situation, dels för att uppgifterna i ungdomslagen mera skall likna ett ordinärt arbete. Plats inom ungdomslagen bör i större utsträckning inrättas i näringslivet och inte enbart inom den offentliga sektorn, eftersom framtidens arbetstillfällen i första hand kommer att finnas inom den privata sektorn. Ungdomslagsplatser bör också inrättas i hushåll med hemarbetande med barn för att ge ungdomar som så vill en möjlighet att lära sig hushållsarbete och Inom jordbruket bör det vara lämpligt att bereda ungdoms- Mot. 1985/86 lagsplatser. För att stimulera till anställning av ungdomar bör ATP-avgiften avskaffas för ungdomar . Ungdomar som börjar sitt yrkesliv tidigare än kamraterna som först genomgår en högre utbildning betalar en proportionellt högre andel till ATP-systemet än de som börjar arbeta senare i livet. Då ATP-systemet är en form av individuellt sparande i kollektiv form och grunderna för fastställandet av pension inte påverkas av om man böljar abeta vid 20 eller , är ett slopande av ATPavgiften för ungdom ett lämpligt sätt att stimulera ökad sysselsättning i den gruppen. Lagen om anställningsskydd har varit utsatt för en hel del kritik under de den funnits. Många ändringar och tillägg har gjorts och den har föranlett många AD-domar. Det var en komplicerad lag redan från början, vilket har medfört olika tolkningar och svårigheter vid tillämpningen. Ändringar och tilläggsdelar har ökat komplexiteten och därmed svårigheterna för de parter som har att tillämpa lagen. De flesta torde vara överens om att en lagfäst anställningstrygghet är önskvärd. Och lika många torde vara överens om att nuvarande lag om anställningstrygghet inte riktigt svarar mot önskemålen. LAS behöver därför bli föremål för en genomgripande översyn. Med anledning av ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till ett praktik- och lärlingssystem som ger alla ungdomar möjlighet till en sådan plats i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att , i avvaktan på förslag om ett praktik- och lärlingssystem, hos regeringen begär förslag om att utöka ungdomslagen till att gälla heltid, dvs. 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att platser inom ungdomslagen skall inrättas i större utsträckning i näringslivet samt inom hushållssektorn och i jordbruket, 4. att hos regeringen begär förslag till avskaffande av ATP-avgiften för ungdom , 5. att hos regeringen begär en översyn av lagen om anställningsskydd, LAS, i enlighet med vad som anförs i motionen.