mot · G902Sk821 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk821 m. fl. (vpk) En alkoholkommission Alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar på individ och samhälle är utomordentligt stora. Det är givetvis mycket glädjande att den totala (legala) försäljningen av alkohol gått ned . Försäljningen har i stort sett varit oförändrad. Alkoholens skadeverkningar har inte minskat i samma utsträckning som totalförsäljningen. Insatserna för att ytterligare få ned konsumtionen måste därför intensifieras. Alkoholen har trätt fram som ett av de största folkhälsoproblemen. Det tar sig uttryck i en omfattande sjuklighet och ett mycket stort vårdbehov inom såväl den somatiska som den psykiatriska vården. Det mest drastiska uttrycket för detta problem är att det kräver minst 6 000 dödsfall. För medelålders män är alkohol den vanligaste dödsorsaken. Vart tredje dödsfall bland dessa män är orsakat av alkohol. Detta vet vi . När nykterhetskommitté beskrev alkoholproblemen berörde man inte alls hälsoaspekten. Studerar man dödsorsaksstatistiken lyser de alkoholrelaterade dödsfallen nästan helt med sin frånvaro. Levercirros förekom i obetydlig utsträckning, alkoholpsykos eller delirium tremens och alkoholförgiftning likaså. räknas dessa fall i tusental. Till detta kommer alla de fall av dödsfall där alkoholens roll inte syns i någon statistik. I debatten om alkoholen förekommer uppgifter om att av akutsjukvårdens platser utnyttjas för vård av alkoholbetingade sjukdomar. Det sägs att av de människor som vistas inom den psykiatriska vården har diagnosen alkoholism eller alkoholpsykos. Man uppskattar antalet människor som missbrukar alkohol till mellan 300 000 och 500 000. Det sägs att vart åttonde barn som föds i växer upp i ett missbrukarhem. Dessa siffror uttrycker en verklighet och de visar att oerhört mycket återstår att göra i alkoholfrågan. När det gäller alkoholens betydelse för den fysiska och psykiska hälsan torde det stå utom allt tvivel att alkoholen är en mycket tung orsaksfaktor. Beträffande alkoholens sociala konsekvenser är förhållandena mer komplicerade. Det har diskuterats hurvida det är dåliga sociala förhållanden som föder ett missbruk eller om det är själva förekomsten av droger som leder till dåliga sociala förhållanden. Så mycket kan dock sägas att en stor alkoholkonsumtion förvärrar varje form av sociala problem och att alkoholen i denna mening fungerar som en bidragande orsaksfaktor till mycket elände. Det finns behov av en mer medveten och utvecklad alkoholpolitik. menar att en alkoholkommission bör tillsättas för att bl. a. överväga vad som kan göras för att påskynda en nedgång av alkoholkonsumtionen. Frågan om en alkoholransonering, om det inte går att på annat sätt ytterligare nedbringa alkoholskadorna, bör prövas. Något som försvårar en konsekvent alkoholpolitik är att alkoholbeskattningen tillfaller statskassan medan däremot de tunga kostnaderna för alkoholskadorna faller på landsting och kommuner. Vpk menar att de intäkter som görs på alkoholförsäljningen i huvudsak bör tillfalla den landstingskommunala sektorn med tanke på sjukvårds- och rehabiliteringskostnaderna. Mot bakgrund av det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att en alkoholkommission bör tillsättas i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) 1985/86 Sk821