ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902ub611 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub611 m. fl. (fp, m, c) Högskoleutbildning i Utvecklingen i har tagit oroväckande proportioner när det gäller befolkning och sysselsättning. Läget är mycket besvärande med ett av de högsta arbetslöshetstalen i landet, främst då det gäller kvinnor och ungdomar. Befolkningsutvecklingen har varit negativ år . 1982 slog fast att länets planering skulle utgå från en befolkning på 153 000 invånare 1990. är befolkningsantalet 150 957. Någon ljusning kan heller inte skönjas om inte extraordinära åtgärder vidtas. a. den mycket kraftiga befolkningsminskningen på nästan 700 personer 1985. Stora ansträngningar görs av kommuner, länsmyndigheter och näringsliv för att vända utvecklingen. Ett mycket viktigt område, som positivt påverkar en regions framåtskridande, är närheten till högskoleutbildning och forskning. Man kan konstatera att de nya högskolorna för sina respektive regioner har haft en mycket positiv effekt. Avsaknaden av högskolan är ett allvarligt hinder för en balanserad regional utveckling. Detta är oroande för som inte har någon egen statlig högskola. Dessvärre är det inte realistiskt att argumentera för att skulle få en egen statlig högskola. Särskilda åtgärder måste därför sättas in i . Det finns mycket goda skäl för att betydligt mer av statlig högskoleutbildning förläggs till . Länet har nämligen en mycket begränsad statlig högskoleutbildning. Den inrättade 8-poängslinjen Elektronik med datainriktning och YTH-utbildningen inom verkstadsindustrilinjen visar att man med framgång kan bedriva högskoleutbildning på denna nivå i . Den brist som tillgången på lärare och utrustning utgör vid de tekniska högskolorna har länet kunnat ersätta genom samverkan mellan olika intressenter. Inte minst har de tekniska centra som bildats i bidragit och kommer att bidra till att vissa tekniska utbildningar på 80-poängsnivå med stor fördel kan lokaliseras till .Detta gäller främst utbildningar som har anknytning till den blekingska industrin. Inom vissa delar av den tekniska sektorn har de tekniska högskolorna mycket svårt att tillfredsställa den stora efterfrågan på utbildning, då deras resurser är starkt begränsade i fråga om lärare, utrustning och lokaler. kan här ställa sina egna resurser till förfogande, både när det gäller kompetent och behörig personal och utrustning och lokaler. En sammanhållande länk för den statliga högskoleutbildningen i är det nyinrättade högskolekansliet hos . Administrationer av den statliga högskoleutbildningen i kan hållas på en mycket låg nivå, vilket medför låga kostnader. Högskolekansliet har arbetat fram ett antal förslag på högskolelinjer som är lämpliga att förlägga till . Resurser behövs dock för att kunna förverkliga dessa förslag. Som komplement till linjeutbildningen finns enstaka kurser. Detta gör att även det humanistiska inslaget i högskoleutbildningen i kan tillgodoses under förutsättning att tillräckliga ekonomiska resurser kan anvisas från . Med anledning av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om statlig högskoleutbildning förlagd till . () () 1985/86 Ub611
mot · G902ub613 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub613 och (m, c) Den systemvetenskapliga linjen vid högskolan i UHÄ har föreslagit 50 nybörjarplatser på den systemvetenskapliga linjen vid högskolan i . Detta innebär ett oförändrat antal platser eftersom man vid högskolan i - i samråd med UHÄ - utnyttjat medel från obesatta platser vid andra linjer och därmed i praktiken fått 50 platser på systemvetenskaplig linje. Budgetpropositionen föreslår dock endast 32 platser för /87, således en minskning med 18 platser. Eftersom man hitintills kunnat rekrytera till 50 nybörjarplatser på systemvetenskaplig linje finns goda förutsättningar och kapacitet för detta vid högskolan i . Antalet nybörjarplatser bör därför vara oförändrat 50. Finansieringen torde kunna ske genom omfördelningar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att antalet nybörjarplatser på systemvetenskapliga linjen vid högskolan i bör vara oförändrat 50.
mot · G902ub614 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub614 () Anvisande av medel till högskolebiblioteken under särskilt anslag Sorn en följd av högskolereformen och därmed följande anslagsomläggning anvisas medel till högskolebiblioteken fr. o. m. /79 inom ramen för resp. högskoleenheters anslagsposter. Bibliotekens anslag avgörs därmed genom lokala beslut. Behovet av adekvat information ökar inom alla samhällsområden. Högskolebiblioteken med deras stora informationsresurser får följaktligen allt större betydelse nationellt sett, kraven på deras service från kunder utanför den egna högskolan ökar. Denna utveckling stryks ytterligare under genom att dessa bibliotek fått och får sig pålagda direkt nationella uppgifter. Ett exempel är det system med ansvarsbibliotek som man börjat bygga upp i vårt land. Ett annat exempel är uppgiften att bevara det s. k. reservexemplaret av det svenska trycket som Lunds universitetsbibliotek fick . En annan faktor är den datatekniska utvecklingen. har de vetenskapliga biblioteken ett gemensamt datorbaserat system, LIBRIS. En rad bibliotek anskaffas nu eller planerar att anskaffa lokala system. Utan någon form av central styrning finns risk för att sådana lokala lösningar väljs som endast med svårighet eller inte alls kan sammankopplas med det centrala systemet. En sådan utveckling skulle försvåra bibliotekens samarbete och möjligheten att gemensamt utnyttja bestånden. Dessa faktorer talar för att regering och riksdag på ett mer direkt sätt måste kunna ha insyn över bibliotekens verksamhet. Ett medel för detta är att kunna påverka hur stora resurser biblioteken får. Nuvarande anslagssystem möjliggör inte detta. Vad gäller medel för ansvarsbibliotekens verksamhet förutsattes forskningsproposition (prop. 1983/84:107 bil. 5 s. 25) att den skulle finansieras inom ramen för befintliga medelsramar för FoU och liknande verksamhet. UHÄ har i samråd med DFI för /87 föreslagit vissa omfördelningar, bl. a. för ansvarsbiblioteksverksamhet. I årets budgetproposition konstaterar föredragande statsrådet (prop. 1985/86:100 bil. 10 s. 291) att omfördelningar i detta syfte bör göras inom ramen för berörda anslagsposter. Även om detta kan tolkas som att statsrådet inte principiellt avvisar omfördelningar i detta syfte, illustrerar det enligt min mening väl svårigheterna att med nuvarande anslagsform ha översyn över bibliotekens verksamhet i deras roll som en nationell resurs. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att medel till högskolebiblioteken skall anvisas under särskilt anslag.
mot · G902ub615 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub615 m. fl. har som en av sina viktigaste uppgifter att fungera som botanisk trädgård för utbildning, forskning och kunskapsförmedling vid . Trädgården skall också genom sin verksamhet förmedla kunskap om och väcka intresse för växtvärlden samt stimulera människor till nya skapande initiativ i den egna trädgården. är aktivt engagerad i arbetet att bevara hotade växter och i natur- och miljöfrågor. Tillgängligheten till en botanisk trädgård är själva förutsättningen för att en allsidig forskning och undervisning inom biologi och botanik skall kunna bedrivas vid ett universitet. En botanisk trädgård av denna storlek och med dess goda internationella anseende tillför en både teoretisk och praktisk kompetens av betydelse för verksamheten i stort. är genom sin utåtriktade verksamhet av stor betydelse för allmänheten. Behovet av service och rådgivning i botaniska frågor är så stort att trädgården inte till fullo kan möta det. Den utgör en naturlig centralpunkt för flera föreningar med botanisk eller hortikulturell inriktning. Antalet besökare har ökat kraftigt. har staten och ett gemensamt ansvar för trädgårdens ledning och ekonomi. Avtalet, som förnyades 1970, innebär att staten svarar för av kostnaderna, vilket skulle motsvara ca 3 milj. kr. Avtalet sades upp från statens sida och har, trots upprepade förhandlingsomgångar, ännu inte förnyats. I en genomförd utredning. De större i svenska universitetsorter, framgår att i , och är staten huvudman och huvudfinansiär. Så är alltså inte fallet i . Framtiden för skulle äventyras om inte en fortsatt ekonomisk samverkan med staten kan uppnås på i stort sett samma villkor som . Med anledning av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om . () . () 1985/86 Ub615
mot · G902ub616 · 1986-01-25 00:00:00 — 1985/86 Ub616620 Alltsedan de kommunala musikskolorna bildades har en stor andel av lärarna saknat musikpedagogisk utbildning. SMI (musikpedagogiska institut) har som huvuduppgift att täcka denna utbildningsbrist. Eleverna själva bekostar en stor del av utbildningen. Ca 250 elever studerar vid musikpedagogiska utbildningen. Kursavgifterna är ca . I en motion till förra , 1984/85:1884, gavs en beskrivning av UHÄ:s syn på SMI:s verksamhet. Där framhölls vad UHÄ i en utredning kommit fram till, nämligen att den typ av utbildning som SMI erbjuder primärt är ett statligt ansvar enligt principbeslut om musikutbildning . Utskottet avslog då motionens krav på ett större statligt ansvarstagande med ett förhöjt statsbidrag. Man framhöll då att för de kommuner som vid sin skola hade lärare anställda i sin musikskola vilka saknade pedagogisk utbildning och önskade förvärva sådan prövas möjligheten att i mån av resurser bidra ekonomiskt till dessa musiklärares kompletterande utbildning. Detta rimmar ju inte med principbeslut att det är ett statligt ansvar i första hand. För kommunerna som drabbas av stora ekonomiska inskränkningar med indragna bidrag till lärarlöner förefaller det ogörligt att de skall kunna bidra med medel som staten borde tillskjuta. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statligt ekonomiskt ansvar för den musikpedagogiska utbildningen. 1 1985/86.3 sami.
mot · G902ub617 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub617 (m) Benämningarna på nya lärarkategorier beslut om en ny utbildning för lärare i innebär att det inrättas två utbildningslinjer, en för lärare i åk 1-7 och en för lärare i åk 5-9. Dessa lärararkategorier har i den pedagogiska debatten och i pressen kommit att kallas tidigarelärare och senarelärare. I jämförelse med dessa språkliga anomalier framstår grundmagister som föredömlig. Innan de fula orden fått en fastare förankring bör de utmönstras, och eller annan ansvarig instans bör få i uppgift att fastställa lämpligare beteckningar. Klasslärare resp. ämneslärare bör kunna övervägas, även om den nya senarelärarutbildningen inte är identisk med den gamla ämneslärarutbildningen. Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna att lämpliga benämningar bör fastställas för de två nya lärarkategorierna i .
mot · G902ub619 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub619 m. fl. (m) Sjukgymnastutbildningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Sf345 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att behandlingen av handikappade bör ges större utrymme i sjukgymnastutbildningen.
mot · G902ub620 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Ub620 Lokalisering av högskoleutbildning till Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1985/86:A500 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om lokalisering av högskoleutbildning till .
mot · G902ub703 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub703 och () Ökad satsning på forskning och utveckling Forskningens villkor är avgörande för mänsklig utveckling och bättre villkor för alla. Internationellt och också i är alla införstådda med detta faktum. har trots små resurser hävdat sig väl i att med egen kunskapserövring kompletterad med från utlandet gjorda rön vidareutveckla och tillämpa de nya möjligheterna. Detta har gett oss en tätposition i världen. Det är viktigt att vi behåller men också utnyttjar den för att i samverkan med andra nationer hjälpa andra till utveckling och bättre levnadsförhållanden. Denna samverkan över nationsgränser parat med en ambition att kunskap och utveckling skall skapa bättre levnadsförhållanden för alla folk är och skall vara ledstjärnan i våra forskningspolitiska strävanden. I avsätts stora resurser för framtiden i form av forskningsinsatser. Detta gäller den offentliga som privata forskningskostnaden. Forskningen är såväl teknikutvecklande som humanistisk men också grundforskande liksom tillämpad forskning. På forskningens och kunskapsutvecklingens område är det av värde att ett brett folkligt engagemang utvecklas. Det ger en bättre forskningsmiljö och det skapar förståelse för forskningens betydelse. Av den anledningen gäller det att skapa kontaktytor för forskare och allmänhet. Verksamhet med den inriktningen finns men kan säkert breddas än mer. Ett sätt att skapa resurser till forskningskostnaderna som mer finns utomlands än hos oss är ett mer folkligt deltagande i forskningsfinansiering genom att t. ex. utge ett mynt. Denna fond har betytt mycket för den humanistiska och samhällsvetenskapliga kunskapen. Säkert har också de många forskningsresultat som finansierats med haft betydelse för andra forskningsdiscipliner. Av den anledningen kan 25-årsjubileet sägas vara representativt för forskningen. skulle också kunna utlysas som Forskningens år. skulle kunna medverka till ett internationellt forskningsår. Även en utåtriktad kontakt forskare och allmänhet skulle kunna ingå. Även ett folkligt deltagande i ekonomiseringen av forskningen kunde vara lämpligt. Med stöd av ovanstående föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att göra till ett Forskningens år. () ()
mot · G902ub704 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub704 () Inrättande av en professur i ämnet mänskliga rättigheter Inom har betonat vikten av undervisning om mänskliga rättigheter. I likhet med övriga nordiska länder ansåg att program XIII om fred, mänskliga rättigheter och internationell förståelse skulle ges betydligt högre prioritering i för 19841989. Vid i , där spelade en aktiv roll, antogs en resolution som uttryckte konferensens övertygelse att utveckling av kunskap om mänskliga rättigheter genom undervisning och information är en av de grundläggande faktorerna för allas åtnjutande av mänskliga rättigheter och som godkände planen för utveckling av undervisningen om mänskliga rättigheter 1987. I samma resolution uppmanas medlemsstaterna att vidta alla lämpliga åtgärder för att undervisning om mänskliga rättigheter skall bli en fundamental del av yrkesutbildningen. I planen uppmanas medlemsstaterna bl. a. att vid universiteten inrätta professurer, ordna kurser i MR för yrkesförbund, skapa nationella centra för undervisning, forskning och dokumentation om MR, organisera konferenser och möten om MR-undervisning, framställa textböcker om MR för grundskola och gymnasium liksom för de yrkesgrupper som har direkt anknytning till MR. Vidare ingår i planen att utarbeta förslag till kursplaner i olika ämnen för MR-undervisning i , gymnasiet, samt för informell undervisning och för de yrkesgrupper som har anknytning till MR. Ett expertmöte, organiserat av 1982 i , där var representerat, rekommenderade medlemsstaterna att bl. Stödja utbildning och forskning inom MR-området och att i det egna landet företa lämpliga åtgärder för att inleda aktiviteter för att främja MR och deras beskydd samt att ge fortbildning och specialutbildning för MR för relevant personal i närliggande arbetsområden som polis- och fängelsepersonal, sjukvårdspersonal samt tjänstemän som har ansvar för flyktingar, invandrare och minoriteter. har tillsatt en arbetsgrupp som skall initiera och leda ett utvecklingsarbete för undervisning om internationell förståelse. Projektet inkluderar forsknings- och utvecklingsarbete beträffande undervisning i mänskliga rättigheter. Det är angeläget att universitets- och högskoleämbetet tar initiativ då det gäller forskning och undervisning om de mänskliga rättigheterna vid våra universitet och högskolor. Möjligheter till forskning och framtagning av undervisningsmaterial på alla nivåer bör prioriteras. Någon professur i äm net mänskliga rättigheter finns inte i vårt land, vilket möjligt borde inrättas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag till inrättandet av en professur i ämnet mänskliga rättigheter i första hand vid . 1985/86 Ub704
mot · G902ub705 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub705 () Förstärkta forskningsresurser vid högskolan i och i Sektoriell kunskapsutveckling är ett dominerande inslag i den svenska forskningspolitiken. Det institutionella uttrycket för denna politik är att den finns mer än 50 FoU-organ som planerar, administrerar och även i några fall utför forskning inom sina ansvarsområden. Härigenom har den sektoriella forskningen blivit en alltmer svåröverskådlig företeelse såväl i ett nationellt perspektiv som på lokal utförandenivå. Statsmakterna har anledning att anlägga ett helhetsperspektiv på forskningen och av detta skäl är en övergripande nationell forskningsplanering angelägen. Denna planeringsfunktion bör enligt min mening ges en tydligare utformning. Rollfördelningen inom och på myndighetsnivå mellan FRN och UHÄ måste klargöras på ett bättre sätt. Vad som krävs är både större långsiktighet i planeringen och bättre samordning inom det totala FoU-systemet, men framför allt krävs en bättre balans mellan universitetens och sektorsorganens resurser för sektoriell och industriell kunskapsutveckling. Enligt min mening skulle landets FoU-potential bäst gagnas av ett successivt överförande av forskningsresurser från sektorsorgan till högskolans basorganisation. Universitetsforskningen måste ges bättre möjligheter att hävda sig vid resursavvägningen på nationell nivå. En forskningssatning inom ett område måste göras med beaktande av högskolornas möjligheter att på ett ansvarsfullt sätt genomföra forskning. Medvetenhet om detta skulle sannolikt ha medfört en annan resursavvägning än den som företagits. Den mest angelägna förändring som måste företas är att åstadkomma en fortsatt utbyggnad av basorganisationen så att förutsättningarna förbättras för att kunna ta emot och i samverkan med sektorsorgan genomföra större och mera långsiktiga kunskapsuppbyggande projekt. Härvidlag vill jag särskilt peka på den situation i vilken högskolan i och i befinner sig. För att dessa enheter skall få likvärdiga förutsättningar som de äldre enheterna krävs en målmedveten nationell forskningsplanering, i vilken även hänsyn bör tas till att en mycket begränsad del av industrins resurser för forskning och utveckling finns inom högskoleregion. Liknande synpunkter har dessa högskolor framhållit i de senaste anslagsframställningarna. Enligt min bestämda mening bör därför UHÄ och statsmakterna även anlägga regionalpolitiska synpunkter på hur forskningsorganisationen dimensioneras i olika delar av landet för att härigenom bidra till balanserad samhällsutveckling i olika delar av landet. Det bör finnas stora möjligheter att i nästa års forskningspolitiska propo sition förstärka högksolans basorganisation genom minskning av resurserna för de rådsliknande organen utanför ansvarsområde. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening uttalar vad som i motionen anförts om en förstärkning av den inomvetenskapligt motiverade forskningen och att speciella hänsyn tas till att förstärka högskolan i och i . 1985/86 Ub705
mot · G902ub706 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub706 m. fl. (s) Höjt anslag till kontaktverksamhet vid de nya högskolorna Utbildningsministern betonar särskilt de små och medelstora högskolornas betydelse som resurs för kunskaps- och teknikspridning i sina regioner. Det kan här framhållas att förutsättningarna för kontakterna mellan de mindre högskolorna och det omgivande samhället är genomgående mycket goda. Vissa medel anvisas under anslaget D 28 för att stärka dessa högskolors funktion som kontaktlänk mellan forskningen och det omgivande samhället. Emellertid är efterfrågan av dessa medel stor och har ökat snabbt under innevarande budgetår. De anvisade medlen kommer inte att kunna möjliggöra en uppbyggnad av en basorganisation för kontaktverksamhet vid mer än ett fåtal högskoleenheter. Erfarenheterna visar att medel för planering och igångsättande av FoUoch teknikspridningsprojekt är av stor betydelse för att vissa regioner skall komma i åtnjutande av särskilda FoU-satsningar. De nya högskoleorganisationerna visar sig vara effektiva förmedlare av regionalt anknutna kunskaps- och kompetensbehov. Beroende på de mede) som står till buds kan man här utveckla effektiva former för att stimulera och stödja innovationsprocesser i samhälle och region även ur vetenskaplig synpunkt. En särskild satsning på medel för kontaktverksamhet och liknande aktiviteter kommer att ge de nya högskolorna nya och fördjupade kvaliteter av betydelse för den regionala utvecklingen. Man gör därmed FoU-resurserna i landet tillgängliga även i regioner belägna långt ifrån universitet och högskolor med fast forskningsorganisation. Därmed svarar man dessutom mot den spirande efterfrågan av FoU-service som utvecklas i olika regioner i takt med att berörda nya högskolor etableras eller förankras i sin bygd. De nya högskolornas roll måste här ses som en KONTAKTLÄNK mellan samhälle och organisationer med fast forskningsorganisation. Under anslaget D 28, Vissa särskilda utgifter för forskningsändamål, beräknar utbildningsministern 1,6 milj. kr. för nämnda ändamål. Med den snabbt växande efterfrågan av FoU-service som föreligger kommer dessa medel antingen att ge en alltför svag respons i förhållande till de förväntningar som finns eller att ge stöd åt alltför få högskoleenheter. Det är därför av vikt att anslaget ges en utveckling som svarar mot ökande regionala behov. 1985/86 Ub706 () () () () Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad sorn i motionen anförts om behovet av en ökning av anslaget för kontaktverksamhet m. m. vid de nya högskolorna.