mot · G902A417 · 1986-01-22 00:00:00 — () Åtgärder för att främja utveckling är den sydligaste delen av . Efter kommunsammanläggningarna har också vissa delar av det som en gång var de sju häraderna hamnat i andra län. Kommunerna är kommunerna i det vi brukar kalla . Det var knallarna och förläggarverksamheten som var det karakteristiska för denna bygd, och den andan lever fortfarande kvar i form av postorderfirmor och en väl utvecklad tekoindustri. Den ökande importandelen i den svenska tekokonsumtionen har dock inneburit stora omställningssvårigheter för bygden. 1970 fanns det 27 000 anställda i länets tekoindustri. är siffran 12 000. En sådan omställning sker inte utan svårigheter. Den bedömning som ansvariga myndigheter dessutom gör är att minskningen kommer att fortsätta. Jord- och skogsbruk är också för viktiga näringar. Men den jordbrukspolitik - eller snarare brist på jordbrukspolitik - som den socialdemokratiska regeringen för, utgör ett stort hot mot bygden. Jordbruket är tillsammans med teko grunden för sysselsättningen i samtliga kommuner i . En nedläggning av åkerjord som riksdagsmajoritetens beslut utgår ifrån kommer att drabba mycket kraftigt, eftersom stora delar av vår bygd består av jordbruk som för att kunna fungera är beroende av en fortsatt animalieproduktion. En nedläggning av åkerjord kommer att innebära igenväxning och därmed också mindre förutsättningar för satsning på turism som skulle kunna ge bygden nya jobb. En ny livsmedels- och jordbrukspolitik måste utformas för att vi rätt skall kunna utnyttja den resurs som vår odlingsvärda åker utgör. har stora resurser av skogsråvaror, och genom att satsa mer på biobränslen - och då i första hand på skogsbränslen - kan många arbetstillfällen komma till. Andelen offentlig verksamhet är liten i . Det gäller speciellt den statliga delen, som dessutom har minskat . Nedläggningar av linjer vid högskolan i är oroande - om inte den verksamhet som finns kvar byggs ut och kompletteras. Regeringens propåer angående SIFU, , är också oroande. Befolkningsutvecklingen i är nu negativ. Det sker alltså en utflyttning av människor. kan redovisa en sänkt arbetslöshet, vilket dels beror på att vi befinner oss i en högkonjunktur, dels på att arbetssökande flyttat till andra kommuner utanför . Detta är en oroande tendens - och inget bra sätt att få ned arbetslösheten. I denna motion läggs förslag som är ägnade att förändra utvecklingstrenden från den redovisade negativa till en positiv och med en mer allsidig arbetsmarknad. Sorn inledningsvis redovisats har minskningen av antalet sysselsatta inom tekoindustrin varit mycket kraftig och rimmar dåligt med de mål som ställt upp. Det är framför allt lågprisimporten som varit förödande för den svenska tekoindustrin. För att få en bättre konkurrenskraft för de svenska företagen, byggde regeringen upp ett stöd vars viktigaste ingrediens var äldrestödet. Äldrestödet har haft stor betydelse för en majoritet av företagen inom tekoområdet och har så än . Även om näringslivet fått en ökad konkurrenskraft genom devalveringarna 1982, har denna förbättrade konkurrenskraft för tekoföretagens del reducerats på grund av neddragningen av äldrestödet. har motsatt sig denna minskning, bl. a. med motiveringen att teko i än högre grad än andra industrigrenar hade behov av att få behålla den förbättrade konkurrenskraft som devalveringarna gav. 1979 antog en målsättning för den svenska tekoindustrin som innebar att man skulle sträva efter att svenska tekovaror skulle utgöra av tillförseln till den svenska marknaden. Man sa också att produktionsvolymen skulle bevaras nivå. Industriministerns påpekande i budgetpropositionen är oroande. Där påstår industriministern: Enligt SIND:s rapport, Teko 85, var den inhemska marknadsandelen för textilvaror och för beklädnadsvaror . Marknadsandelen 1984 var för textilvaror och för beklädnadsvaror . Jag konstaterar att målet således överträffats för textilbranschen men inte uppnåtts för konfektionsbranschen. De procenttal som SIND här talar om har inget med målsättningen att göra. Man sätter hela den svenska tillverkningen i förhållande till vad som säljs på den svenska marknaden, alltså även produktion för export. Målsättningen gick ut på svensktillverkat på den svenska marknaden. De aktuella siffrorna ligger vid sådan jämförelse på för trikå och för konfektion. Målsättningen är inte uppfylld. Industriministern säger också i budgetpropositionen att det är främst av 20 försörjningsberedskapsskäl som det är motiverat att ha en målsättning för Mot. 1985/86 hur stor tekoindustrin skall vara. Även på denna punkt har jag en annan åsikt A417 än industriministern. De skäl som jag tycker finns för att slå vakt om och utveckla vår tekoindustri är utöver beredskapsskäl också regionalpolitiska, sysselsättningspolitiska och kulturella skäl. bör ge regeringen till känna att målsättningen för tekopolitiken också fortsättningsvis skall formuleras enligt riksdagsbeslut. Stödets utformning presenterar i en särskild motion. Det generella stödet ökas och ges en mer framtidsinriktad utformning. Samhället borde också stödja åtgärder för att stimulera till att köpa svenska produkter. Detta gäller då i högsta grad offentlig upphandling. Trots att sysselsättningen inom teko minskar är ändå nyanställningsbehovet ganska stort, beroende på att näringen sysselsätter en stor del äldre arbetskraft. Mot denna bakgrund är behovet av utbildad arbetskraft stort. Bättre stöd till småföretagen och avveckling av löntagarfonderna De flesta företagen i är små och medelstora. Dessa företags möjligheter att utvecklas och överleva är därför av stor betydelse för sysselsättning och utveckling i bygden. Från sida har vi därför i andra sammanhang fört fram förslag om insatser för småföretagen. En sådan åtgärd är att differentiera arbetsgivaravgiften så att mindre företag får en lägre avgift. Införandet av kollektiva löntagarfonder har varit direkt negativt för . Den typ av företag som finns här har ingen dragningskraft på det kapital som fonderna disponerar. En titt på listan över de aktier som fonderna köper ger vid handen att våra farhågor på detta område mer än besannats. Bland de företag som fonderna köpt aktier i finns inga från . Det handlar alltså om en miljonrullning från vår bygd till andra regioner. Fonderna bör av denna och andra orsaker avvecklas. För att arbetsmarknaden skall bli mer differentierad är det viktigt att utöver satsningarna på de traditionella näringarna också försöka få kompletterande industri till . Offentliga aktiviteter är också viktiga för att skapa ett bredare utbud av arbetstillfällen. Uppbyggnaden av SIFU och flyttningen av provningsanstalten till har i detta sammanhang varit viktiga. Kompletterande utflyttningar borde göras. var det aktuellt att till också flytta den kvarvarande verksamhet som provningsanstalten har i . En åtgärd som skulle varit bra för verksamheten vid provningsanstalten men som också skulle ha givit nya arbetstillfällen till . I budgetpropositionen uttalas att kostnaderna för SIFU är för stora och måste nedbringas. Man vänder sig speciellt mot hyreskostnaderna. dessa kostnader på något sätt nedbringas, är det naturligtvis bra men att Mot. hyran skulle bli hög, visste man när man flyttade in i de nya lokalerna så det A417 kan inte vara någon överraskning. Jag har svårt att tro att en flyttning, med allt vad det innebär i försvårad verksamhet och även stora kostnader, skulle innebära en mindre ekonomisk belastning. Det viktigaste är att SIFU blir Någon flyttning från får inte aktualiseras. har de små och medelstora företagens roll i svenskt näringsliv alltmer uppmärksammats. Det är viktigt att regering, verk och myndigheter underlättar verksamheten för sådana företag. I samband med att många mindre postkontor lagts ned har de till dem kopplade ortsadresserna försvunnit. Detta förhållande har vållat irritation på många orter, speciellt bland företagare. Ortsadresserna används också som besöksadresser, och det finns många exempel på att representanter, varubilar m. fl. kommit till en helt annan ort än den avsedda. Det är också angeläget att förare av utryckningsfordon snabbt kommer till rätt adress. Vi har erfarit att postsortering numera helt sker efter postnumren. Det torde därför vara möjligt att återgå till de gamla ortsadresserna i de fall en kommun ansöker därom. Vårt fastighetsregister håller på att läggas in på data. I detta sammanhang är det risk för att ett stort antal ortnamn kommer att försvinna. Detta beror på att man ändrat så att kommunen nu skall vara registerområde. var det socknen som var det. Inom varje registerområde får det endast finnas en by eller ort med samma namn. Sedan detta arbete började har ändringar gjorts så att det nu är lättare att få behålla byns namn. Utvecklingen av datorerna har varit sådan att det inte bör vara något hinder för att alla ortnamn skall kunna finnas kvar. Jag anser att bör göra ett uttalande om att ortnamnen skall bevaras. För att en bygd skall förbli levande och utvecklas krävs goda kommunikationer. Det gäller både vägar och järnvägar. Järnvägslinjen har genom beslut räddats. återstår också att se till att trafiken blir så bra som möjligt. R 41 håller på att byggas om för att bli bättre och trafiksäkrare. Sträckan är nu klar. Denna sträcka har kostat 132 milj. kr. men nu stoppas byggandet. skulle behövt 30 milj. kr. för att kunna göra färdigt sträckan till , där en naturlig anslutning till befintlig väg kan göras. Innan vägen är färdig till kan inte den första delen utnyttjas på ett vettigt sätt. Jag tycker att det är ett slöseri med statens pengar att inte nu fortsätta vägbygget fram till Mot. bör ges klartecken att fortsätta byggandet. En arbetsgrupp inom SJ har presenterat ett idéförslag om att anlägga en ny järnväg mellan och via och . Det skulle innebära att invånarna i och större delen av kan få snabbare förbindelser med som förbindelserna i västlig-östlig riktning förbättras. Förslaget är intressant och bör närmare utredas. Vi anser att det finns många skäl som talar för att behålla de små skolenheterna. Kostnaderna blir mindre för skolskjutsar och elevvårdsinsatser, behovet av förstärkningsresurser och fritidsinsatser blir också mindre. Elever löper mindre risk att bli utslagna. Dessutom har den lilla skolenheten ofta en större trivsel och en vänligare arbetsmiljö. I glesbygden har skolan också ett stort värde som kulturbärare. Nedläggning av en skola i glesbygd får ofta negativa verkningar för bygden och man riskerar att komma in i en ond cirkel med sämre service, färre arbetstillfällen och utflyttning som följd. Med anledning av det ovan anförda anser vi det befogat med ett särskilt stöd för små skolenheter som en särskild post under anslaget B 11. Vi föreslår att bör uppdra åt regeringen att utforma de närmare reglerna för anslagets användning. Utbildning och forskning är av stor betydelse för landets ekonomiska tillväxt. Högskolorna har en viktig roll i detta sammanhang. Hur vår framtid kommer att gestalta sig beror därför mycket på hur och om vi satsar på dessa. De mindre högskolorna har dessutom en viktig roll i den regionala utvecklingen. En väl fungerande högskola är en katalysator som initierar nya grepp och nya satsningar och skapar bättre förutsättningar för att utveckla det som redan finns. är viktig för . Den behöver förstärkas både när det gäller utbildning och forskning. I budgetpropositionen anvisas pengar till utrustning för tekoutbildningen och även till ett produktionstekniskt utvecklingscentrum (Proteko) för teko. Detta är mycket positivt och efterlängtat. Proteko är ett samarbetsprojekt mellan näringslivet, kommunen, utvecklingsfonden, och högskolan. Även textilforskningsinstitutet i kan komma in i det. Av allt att döma är de resurser som ställs till förfogande tillräckliga. Skall den här satsningen ge maximal nytta kommer det att krävas att det blir en gemensam satsning där alla hjälps åt. Det behövs därför ett uttalande från att Mot. inriktningen på arbetet skall vara att det blir ett tekniskt centrum. Det får inte A417 bli så att högskolan bildar ett och att Proteko bildar ett annat. Riksdagsmajoritetens beslut om nedläggning av förskollärar- och fritidspedagogutbildningen innebär att de sista studerandena utexamineras . När regeringen förslog denna nedläggning, påpekades från flera håll att det därmed kommer att bli brist på förskollärare i med omnejd när utbildningen är borta. Detta kunde man förstå av att alla som fick sin utbildning i också fick anställning. står det klart att det råder brist på förskollärare i med omnejd liksom det gör i . Detta problem skulle man kunna lösa genom att utöka befintliga linjer i med en klass. Denna klass kunde sedan utlokaliseras till . Då skulle högskolan också kunna fortsätta med sin vidareutbildning av förskollärare, vilket är en uppdragsutbildning till kommunerna. En utökning och utveckling av datautbildningen är viktig för näringsliv och samhälle. Regionalt är det också viktigt att utöka datakunnandet. Vid högskolan i finns redan nu ett antal utbildningar inom data. Därmed finns också de behövliga resurserna för att bygga ut verksamheten med en systemvetenskaplig linje som högskolan begärt. Den biblioteksverksamhet vi har började en gång i ganska blygsam skala ute i våra folkrörelser. Biblioteken var en viktig del i folkbildningen, kanske t. o. m. en förutsättning. Det var nog ofta så att enda möjligheten att få läsa en bok eller skaffa fram fakta om något var att det fanns ett bibliotek, oftast då administrerat av någon förening eller något studieförbund. Det är ur detta som våra nuvarande folkbibliotek har vuxit fram. Det som en gång skedde, hur det var och varför det skedde, faller alltmer i glömska. Vi riskerar att gå miste om väsentliga fakta. Det finns såvitt jag förstår ett stort behov, och även intresse, för att vi får ett riksmuseum för biblioteksverksamhet, folkrörelsernas historia och framväxt samt folkbildningens betydelse för den enskilda människan och för samhället. Allt detta borde kunna samlas i ett riksmuseum, lämpligen lokaliserat till . I finns , vars verksamhet skulle ha nytta av ett sådant museum. Ett eventuellt museum borde också vara betjänt av närhet till . Lokalradion är en viktig del av informationen till medborgarna. Skall informationen och bevakningen av vad som händer i bygden bli bra, måste lokalradion ha ett område att arbeta inom som har en naturlig avgränsning. är ett sådant naturligt område som av hävd har gemensam- A417 ma intressen - både när det gäller arbetsliv, föreningsliv, kulturella intressen och mycket annat. Det har därför varit naturligt att vi har krävt att få en egen lokalradio i . Den koppling som finns mellan radio /är ingen naturlig avgränsning. Skillnaden i intressen är alltför stora. Området blir dessutom alltför stort. I en självständig Radio kunde samarbete etableras med angränsande lokalradiostationer för olika intressen. Behovet av förbättrad information om landstingsfrågor borde kunna lösas genom samarbete med Radio Trestad. Sommarmånaderna borde ett samarbete med vara aktuellt. På det här sättet skulle man kunna rada upp fler exempel som skulle kunna ge lyssnarna i en bättre lokalradio. Det finns förslag färdiga på hur en begränsad utökning av Radio skulle kunna förverkligas. När avtalet mellan staten och skall skrivas om, utgår vi från att det inrättas en tjugofemte lokalradiostation. Radio , och att den placeras i . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att gör ett uttalande om tekopolitikens målsättning i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om det statliga upphandlingsreglementet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att den svenska jordbrukspolitiken även i fortsättningen utformas så att den odlade jorden bevaras, 4. att beslutar att småföretagens arbetsgivaravgifter sänks, 5. att beslutar att de kollektiva löntagarfonderna avskaffas, 6. att som sin mening ger regeringen till känna att statlig verksamhet i större utsträckning placeras i , 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om postens ortsadresser, 8. att gör ett uttalande om att den pågående omändringen av fastighetsregistret inte får innebära att ortnamn försvinner, 9. att som sin mening ger regeringen till känna att byggandet av R 41 fortsätter fram till , 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om särskilt stöd till små skolor, 11. att uttalar behovet av samordning vid skapandet av tekniskt centrum för teko i , 12. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av utbildning av förskollärare i , 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om en systemvetenskaplig linje vid högskolan i , 14. att som sin mening ger regeringen i uppdrag att Mot. 1985/86 utarbeta ett förslag om ett biblioteksmuseum lokaliserat till , A417 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om en egen lokalradiostation i .