mot · G902n238 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:N238 och () Utökning av de regionala utvecklingsfondernas målgrupp Utvecklingsfonderna bildades genom en omorganisation av dåvarande Företagareföreningarna. De senares kreditverksamhet reglerades genom SFS 1976:471. Målgruppen för kreditstödet var hemslöjd, hantverk och småindustri och därmed jämförlig verksamhet. Om särskilda skäl förelåg kunde stöd lämnas även i fråga om annan industriell verksamhet innebärande någon form av tillverkning, bearbetning eller förädling. Vidare kunde kreditstöd lämnas till industriliknande verksamhet. Med detta avsågs sådan verksamhet som ursprungligen brukade utföras i industriföretagens egen regi som ett led i tillverkningskedjan men som sedan brutits ut och förts till för ändamålet särskilt bildat bolag. Vid omorganisationen målgrupp till koderna enligt svensk näringslivsindelning (SNI-koden). Hemslöjd och hantverk utgör inte SNI-kodsbegrepp. Företag inom dessa grupper föll därför bort i den mån de inte ingick i andra SNI-koder. av hantverkstyp (byggnadshantverk, renings-, renhållnings- och rengöringsverksamhet, reparation av motorfordon och tvätteriverksamhet) medtogs i den mån de var inriktade på tillverkningsindustrin. Uppfyllandet av detta villkor har emellertid så gott som aldrig kunnat verifieras varför grupperna i praktiken till sin helhet har fallit bort. Tillkom gjorde produktionsvaruinriktad partihandel och handelsförmedling av sådana varor. Vidare tillkom uppdragsverksamhet i den mån den är inriktad på tillverkningsindustrin. Detta har i allmänhet inte kunnat verifieras varför gruppen i praktiken står utanför fondernas finansieringsmöjligheter. På grundval av lånestatistikbilagan till statens industriverks årsberättelse kan en tabell över fördelningen av antalet beviljade ärenden och beviljat belopp upprättas och denna visas i tabell 1. har gått till tillverkningsindustrin medan har gått till bygghantverk, partihandel, handelsförmedling, uppdragsverksamhet, rengöring, reparations- och tvätteriverksamhet. Sysselsättningens fördelning Mot. Tabell 2 är hämtad från Statistisk årsbok 1984 och visar fördelningen av ^238 förvärvsarbetande på olika näringsgrenar. Därav framgår att antalet sysselsatta i industrin uppgår till och antalet sysselsatta i servicenäringarna till av det totala antalet. Industrigruppen utgör således av de två grupperna tillsammans, vilket kan jämföras med utlåningsandelen på . Viktigt är även hur sysselsättningen förskjuts mellan olika näringsgrenar. Från Arbetsmarknad i (Rapport nr 4 från utbildningsgruppen i M län, Okt. 1984) har underlaget till tabell 3 hämtats. Denna visar att sysselsättningen inom industrin har minskat , byggnadsverksamhet och varuhandel medan gruppen privata tjänster ökat och samfärdsel . Slutsatser om utvecklingsfondernas finansiering Utvecklingsfonden arbetar således inom en krympande sektor medan de expansiva delarna av näringslivet inom länet endast undantagsvis kan stimuleras via fondens finansiering. Sysselsättningseffekten av fondens insatser hade varit större om resurser också hade kunnat tillföras företag med expansionspotential inom dessa branscher. Fondens lånemedel har i stället fått förvaltas på ett avkastningsmässigt så fördelaktigt sätt som möjligt genom olika placeringar på kapitalmarknaden. Samma förhållande torde gälla för alla utvecklingsfonder i landet. Fonderna disponerar ca , varav dock endast ca 1 miljard är utlånad. Resterande del förvaltas via kapitalmarknaden. Finansiellt har fonderna således utrymme för en utökning av målgruppen. För utvecklingsfonden i dubblerades beloppet för finansiering per företag jämfört med . Antalet behandlade låneärenden har således minskat. Från flera fonder har samma förändring rapporterats. Det torde därför finnas även administrativa resurser för att klara en utökad målgrupp. Förslag till utökning av målgruppen I tabell 4 visas effekten av olika alternativ och kombinationer av dessa. Första steget är att till sin helhet tillföra de villkorade serviceföretagen. Detta innebär i praktiken en utökning av fondernas målgrupp med . Därigenom elimineras också en regel som av företagen upplevs som mycket byråkratisk. Det andra steget kan vara att föra partihandeln i sin helhet till fondernas målgrupp. Vidare kan i detta steg serviceföretag inom samfärdsel inräknas. Dessa företag (SNI 719) omfattar speditionsföretag, företag som driver lager- och kylhus samt resebyråer. I den första gruppen kommer troligen en stor del av företagen att ha mer än 200 anställda och därför inte ingå i fondernas målgrupp. Ökningen av målgruppen blir därför mindre än vad som statistiskt redovisas. Inriktningen vad gäller resebyråerna bör vara mot dem som säljer turism i . Därigenom ökar beläggningen på de övernatt- 5 1 * 1985186.3 sami. ningsmöjligheter för turism som fonderna redan nu kan vara med och Mot. Det andra steget motsvarar en ökning av antalet sysselsatta inom N238 fondernas målgrupp med eller totalt från nuvarande situation med ca Det tredje steget kan omfatta detaljhandeln. Därvid bör det ankomma på varje fond vilka delbranscher man vill satsa på - eller inte satsa på - beroende på de förhållanden som finns i det egna länet. En utökning utan sådana begränsningar svarar mot en sysselsättning på och räknat från nuläget är ökningen . Utvecklingsfondernas finansieringsverksamhet riktar sig mot en krympande del av näringslivet. En stor del av fondernas kapital utnyttjas inte till finansiering av företag. Det hade ur sysselsättningssynpunkt varit värdefullt om fonderna också kunde stödja de expanderande delarna av näringslivet till en ännu snabbare utveckling. Ett större urval skulle också kunna leda till en högre kvalitet på de låntagande företagen och därmed något lägre riskexponering för fonderna. Fondernas kapital kan därigenom lättare hållas intakt. Utökningen kan ske i ett eller flera steg. I första hand bör begränsningar baserade på värderingar av företagens inriktning elimineras. Därefter kan utökning ske med partihandel och servicetjänster inom samfärdsel och i tredje hand genom att detaljhandeln inräknas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande utökning av utvecklingsfondernas målgrupp. () () Tabell 1 UF Utlåning 1984 Milj. kr. 1985/86 N238 El, gas, värme El, gas, värme Tabell 3 Sysselsättningsförändring i -20,2 -19,4 329 600 359 900 9,2 Tabell 4 Förvärvsarbetande 1980 UF målgrupp UF villkorad målg. Jordbruk, skogsbruk Gruvor, mineralbrott Tillverkning El, gas, värme Byggnadsindustri Byggande av hus m. m. Byggnadshantverk 177 691 92 176 6 8 611 612, 614 621, 625 632 810, 831 bank- o. uppdragsverks. Hotell, pensionat, camping Bank, förs., fast.förvalt. 93 740 85 885 272 441 34 610 20 315 146 376 lil 759 20 315 lil 759 719 7114 711, 713 förmedl., lagring Lastbilstransporter Övr. 22 285 246 794 Offentlig förvaltning Rening, renhålln., rengör. motorfordon Tvätteriverksamhet Övr. m. m. 27 730 26 606 7 902 1 183 322 27 730 26 606 7 902 SUMMA inkl. villkorade Ökning i % 1 333 496 27,4 SUMMA inkl. utökning Ökning i % Ökning i % tot. SUMMA inkl. utökning Ökning i % Ökning i % tot. 1 714 107 18,9 63,7