mot · G902390 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:390 och () Vissa varvsfrågor m. m. 1985/86:120) Den marintekniska forskningens framtid Sorn framgår av proposition 1985/86:120 har den svenska varvsindustrins svårigheter inte sin orsak i bristande teknisk och utvecklingskompetens inom branschen. Den höga kompetensnivån har sina paralleller i angränsande branscher på rederisidan, men också i ett stort och omfattande nät av andra företag som inte bara verkat som underleverantörer till de svenska varven utan också skapat sig egna marknader internationellt inom området tack vare den höga tekniska nivån. Som en följd av stora engagemang inom sjöfarten och den marintekniska sektorn , finns med andra ord ett unikt samlat kunnande och en stor tillgång på skickliga tekniker och forskare. Mot bakgrund av de senaste årens svårigheter för branschen är det motiverat att diskutera hur man bäst skall utnyttja och vidareutveckla den resurs den marintekniska kompetensen utgör. Det kan konstateras att trots branschens svårigheter är de näringsgrenar som är direkt eller indirekt knutna till den tekniken av vital betydelse för landet. av den svenska utrikeshandeln transporteras med lastfartyg eller färja. Den svenska rederinäringen intjänade 1985 ca . Inom den reguljära transoceana linjesjöfarten, biltransport-, kyl- och färjesjöfarten, har svensk rederinäring fortfarande starka marknadsandelar. Många svenska leverantörer av utrustning och system till varv och rederier har fortfarande en väsentlig marknad. 1980-talets osäkra oljemarknad har medfört svårigheter för de svenska företag som kommit in på offshore-sektorn. Icke desto mindre måste även denna industrigren fortfarande anses som ytterst intressant och erbjuda svenska leverantörer och operatörer stora möjligheter. Behovet av att i ett pressat prisläge finna mindre kostnadskrävande lösningar och utvinningsformer av olja till havs kan t. o. m. innebära nya stora möjligheter för de delar av svensk industri som hitintills framgångsrikt hävdat sig på offshore-marknaden. För att kunna hävda sig i en sådan utveckling måste industrin ha stöd av goda forsknings- och utvecklingsresurser. Swedocean, som är en branschgrupp inom hade ca 120 medlemmar. De svenska företagen omsatte 4 000-5 000 milj. kr./år, varav större delen på export. En tendens är att exportverksamheten i ökad utsträckning får karaktären av tjänsteexport. Att svenskt marintekniskt kunnande haft ett i många fall avgörande inflytande på den moderna sektorns utveckling är lätt att Det moderna ro-ro-fartyget liksom den moderna containersjöfarten har Mot. 1985/86:390 initierats och utvecklats inom svenska rederier. Inom offshore-sektorn leder Stenakoncernen utvecklingen vad gäller moderna dykerifartyg och har haft stora framgångar med sina flytande plattformskonstruktioner. Säfe Offshore är störst i världen som hotellägare till sjöss. Dessa exempel kan mångfaldigas. Icke minst har svenska underleverantörer utvecklat produkter som i många fall gjort dem till marknadsledande. Som en grundläggande förutsättning för att nå dessa marknadsframgångar har legat en hög utbildningsnivå och goda resurser till forskning och utveckling. Vi ser det som ett gott tecken att regeringen i propositionen vill utreda förutsättningarna för att inrätta ett marint centrum för marin och undervattensteknologi i anslutning till den fortsatta verksamhet vid . Det är därvid angeläget att samordna med befintlig verksamhet inom området vid högskoleinstitutioner och SSPA. Därtill bör uttalas att det är angeläget att regeringen fortsättningsvis också tillser att de organ som är ansvariga för planering och fördelning av forskningsmedel, främst STU, TFB och SIND, även tillser att den marintekniska forskningen tillförsäkras medel för fortsatt verksamhet i nuvarande omfattning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den marintekniska forskningens framtid. () ()