mot · G902ub576 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub576 m. fl. (fp) En ny lärarutbildning beslöt om en ny organisation för lärarutbildningen i . reserverade sig mot beslutet och presenterade ett alternativt förslag till lärarutbildning. Riksdagsbeslutet innebar att de nya utbildningslinjerna skall inrättas fr. o. m. . Det finns alltså fortfarande möjlighet för att med ändring av sitt tidigare beslut utforma nya riktlinjer för lärarutbildningen. bör därmed utgå från tidigare presenterade förslag, vilket vi återger i dess huvuddrag. En ny lärarutbildning för och gymnasieskolan bör utformas inom ramen för två allmänna utbildningslinjer, nämligen dels klasslärarlinjen för undervisning i tidigare årskurser, dels ämneslärarlinjen. Den senare skall ha två inriktningar, en för undervisning i senare årskurser och en för undervisning i gymnasieskolan. Utbildning av lärare för tidigare årskurser (klasslärare) Utbildningen av lärare för tidigare årskurser bör omfatta 140 poäng. För dessa lärares undervisning på mellanstadiet bör utbildningen innehålla två fördjupningsalternativ, nämligen antingen matematik och naturorienterande ämnen eller svenska och samhällsorienterande ämnen. Det är för dessa lärares undervisning på lågstadiet viktigt att utbildningen får erforderlig bredd när det gäller själva nybörjarundervisningen. Mer än hälften av grundskolorna i landet är låg- och mellanstadieskolor. Man bör därför prioritera att göra lärarna väl skickade att undervisa på lågstadiet. För att underlätta elevernas övergång till högstadiet bör klasslärare kunna genomgå en särskild påbyggnadsutbildning i sitt fördjupningsalternativ. Därmed kan de följa sina elever till högstadiets årskurs 7 i fördjupningsämnena. Detta kan vara aktuellt vid låg-, mellan- och högstadieskolor. Högstadielärare bör inom sitt ämnesområde få undervisa i årskurs 6 och därmed hämta upp eleverna till högstadiet. Genom nämnda påbyggnadsutbildning för klasslärare kan de båda lärarkategorierna undervisa i årskurserna 6 och 7 inom sina resp. ämnesområden. Härigenom blir det möjligt för skolledningen vid låg-, mellan- och högstadieskolor - där av elever går - att organisera undervisningen med hänsyn till skolans behov. Utbildning av lärare för senare årskurser (högstadielärare) Ämneslärarlinjen bör omfatta två inriktningar, en för högstadium och en för gymnasieskolan. Ämneslärarlinjens inriktning för undervisning på högstadium bör ha två alternativ. Utöver praktisk-pedagogisk utbildning om 40 poäng bör det ena alternativet omfatta tre ämnen, två med 40 poäng och ett med 60 poäng. Utbildningen i svenska skall omfatta 60 poäng. Det andra alternativet bör i fråga om ämnesutbildningen omfatta tre ämnen om vart och ett 40 poäng. Lärarutbildning skall enligt högskolelagen bygga på vetenskaplig grund. Därmed menas i första hand ämnesmässig vetenskaplighet. Om grundutbildningen av lärare får en sådan omfattning i de olika ämnena att det blir möjligt att hos blivande lärare skapa intresse för ämnesteoretisk forskning, bör innehållet i skolans lärostoff kunna hållas aktuellt genom att lärarna härigenom har blivit intresserade av utvecklingen inom ämnena. Vidare är goda ämneskunskaper en nödvändig förutsättning för att öka de elevaktiva arbetsformerna inom . Vårt förslag kommer att bilda en god grund för detta. Med anledning av vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar att med ändring av sitt tidigare beslut hos regeringen begära ett nytt förslag till framtida lärarutbildning enligt de riktlinjer vi angett i motionen. () () 1985/86 Ub576