mot · G902A452 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A452 m.fl. (vpk) Utvecklingen av Bergslagen Utvecklingen i Bergslagen har varit mycket negativ vad gäller sysselsättning och befolkningsutveckling. Situationen i Bergslagslänen, och då främst i de kommuner som har baserat sitt näringsliv på någon form av järn- och stålindustri, har förvärrats undan för undan som nedskärningar och nedläggningar inom nämnda basnäring har skett. Storfinans och industrikapital överger gamla näringar och söker sig till nya områden där högre profiter kan väntas. Sammanslagningar och s. k. strukturrationaliseringar har - ofta med statligt bistånd - ställt tiotusentals människor utan arbete. Eftersom inget nyföretagande av format har kommit regionen till del är risken stor att arbetslösheten permanentas för medelålders och äldre, medan ungdomen överger hemtrakterna för att söka arbete i de ekonomiskt hetare regionerna. Stora förhoppningar har knutits till att bolagen skall ta sitt ansvar för nya arbetstillfällen. Industriministrar av olika politisk färg har hävdat att kapitalisterna skall ta sitt ansvar men gjort föga för att få dem att göra det. 1 fallet Spännarhyttan, som lades ner , talades t.o.m. om att arbetarna skall tacka regeringen för att hyttan lades ner eftersom det var en nödvändig förändring av stålindustrin. Den hittillsvarande utvecklingen har på ett koncentrerat sätt beskrivits av den regionala arbetsgruppen inom Bergslagskommunernas samarbetsorganisation på följande sätt: I korthet kan man säga att regionen drabbats av följande konsekvenser av denna utveckling av 80-talet: Bergslagslänen har i sträck tillhört de relativt sett största förlorarna i landet när det gäller befolkning. Denna utveckling håller i sig även . Regionen tappar stora skaror av ungdomar till storstäderna varje kvartal. I vissa kommuner uppgår avtappningen till av årsgruppen som lämnat skolan. har regionen gjort en nettoförlust på mellan 15-20000 jobb inom de 23 kommunerna ingående i regeringens bergslagsarbete. Enligt länsstyrelsernas prognoser kommer endast 2 av 23 kommuner att öka sin befolkning. Resterande 21 kommuner kan enligt samma prognoser förlora ca 19000 invånare mellan 1980- 1990. En stor del av denna förlust har redan inträffat. Enligt samma källor kan förlusten av jobb bli betydlig under resten av Mot. Endast 2 kommuner spås en positiv sysselsättningsutveckling A452 Den negativa utvecklingen fortsätter och tillåts fortsätta - utan att regeringen griper in och tar ansvar för regionens fortbestånd som en levande industriell region och ännu viktig ekonomisk zon inom det s. k. näringslivet. I debatten kring Bergslagen har av och till förts fram åsikter om att Bergslagen klarar sig alltid - det är ju industriella centrum. Sanningen är att bilden håller på att förändras. Andra regioner tar över. De negativa flyttningstalen som redovisas i nedanstående tabell har en verklighet av flyttlasspolitik som ekonomisk grund. (Siffrorna gäller de 23 kommunerna inom Bergslagssamarbeiet.) Bergslagens situation har utförligt debatterats och behandlats i . a. har motionerande en Bergslagsdelegation tillsatts för att försöka förbättra situationen i regionen. Lokala industribolag har skapats. Regeringen har anslagit extra medel för regionalpolitiska satsningar över länsstyrelserna. Tilltron till kapitalets ansvar och vilja har dock varit för stor. Detta kan klart slås fast av reell kris i regionen. I en ledare i sägs följande om regeringspolitiken: Att bara hålla fram penningkistan räcker inte. Visst är penningen det Mot. privata kapitalets drivmedel. Men när det privata näringslivet ändå inte gör A452 önskvärda insatser trots de frikostiga morötter som industridepartementet håller fram, måste det vara piskan som saknas. Det är dags att styra lite hårdare. Det räcker inte med att summera ihop de hundratals miljonerna och uppmana näringslivet att aktivera sig. En socialdemokratisk regering ser till att pengarna används där de behövs. Det finns all anledning att instämma i denna kritik. Det finns mycket starka krav på att regeringen skall ta ett större ansvar, bl. a. genom att förändra löntagarfondernas användning så att dessa får en positiv inverkan på sysselsättningen i Bergslagen. Många människor som kämpade för löntagarfondernas införande trodde nämligen att fonderna skulle få en sådan användning. De som läste regeringens motiv för fonderna visste bättre. Inom kommunernas Bergslagssamarbete har föreslagits en rad åtgärder för att förbättra situationen. Detta material ses just över av arbetsgruppen inom samarbetet och kommer förmodligen att presenteras för regeringen. Eftersom det inte föreligger i sin slutliga form ännu kan inte hänvisas till detta dokument, som har arbetsnamnet Framtidsmanifest i Bergslagen, i sin helhet. Förutom organisatoriska förändringar av arbetet för Bergslagen nämns där emellertid att det behövs ekonomiska medel för satsningar där de privata intressena inte är villiga att ta risker. Det är sannolikt att det behövs rejäla statliga industrisatsningar för att vända utvecklingen. Det kan gälla vidareutveckling av befintliga basnäringar, eller nya satsningar på infrastrukturens utveckling. Regionen är rik på energi och råvaror och ett månghundraårigt nedärvt kunnande finns kvar. Nya energisatsningar som kan vara fruktsamma är t. ex. att bygga ut en naturgasledning genom regionen. När den miljövänliga och högvärdiga energin finns på plats, finns också alla skäl att förlägga energikrävande produktion till regionen. Utbildningssatsningar är viktiga för att motverka den ständiga strömmen av ungdom bort från Bergslagen till universitetsorterna , , och . Kommunikationer har blivit på modet sedan bilindustrin lagt sig i samhällsplaneringen på ett mera övergripande och öppet sätt . Kommunikationssatsningar är viktiga, men måste vara samhällsekonomiskt och miljömässigt motiverade. Orealistiska planer på nya motorvägar som skall avtappa regionen i riktning mot de redan överhettade områdena kring resp. är felaktiga så länge inte den interna kommunikationen inom regionen fungerar från Bergslagsområdets inre delar mot regionens södra områden där hamnarna finns i och . 1 motion 1980/81:202 kommunisterna skisserades en kuslig utveckling för Bergslagen som tyvärr till största delen har blivit verklighet. Men där redogjordes också för - låt vara på ett mera översiktligt sätt - hur en positiv utveckling skulle kunna formas. Förutsättningarna förändras undan för undan som problemen ökar i mängd och Därför krävs nu mycket drastiska åtgärder för att få Bergslagen på Mot. och för att förhindra ytterligare avtappning av produktion och A452 Ett konkret åtgärd sprogram för Bergslagen måste nu läggas fram. I en rad vpk-motioner till årets riksdag läggs förslag om särskilda industrisatsningar i regionen. Dessa och andra förslag, som t. ex. de förslag som kommer fram från Bergslagskommunernas samarbetsprojekt, vilka tidi gare beskrivits i motionen, kan tjäna som en god grund för ett sådant. Med hänvisning till det anförda yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om en utveckling av Bergslagen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i