mot · G902480 · 1986-04-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:480 m. fl. (c) Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:125) Förstärk insatserna för Bergslagen De senaste årens regionalpolitik har kännetecknats av en uttalad obalans såväl inom som mellan olika regioner. Den starka tillväxten i storstadsområdena står i bjärt kontrast till den utarmning som sker i stora delar av vårt land. Den ökande obalansen genom den allt snabbare strukturomvandlingen har hårt drabbat Bergslagen. Kommunerna i denna del av landet har i regel varit uppbyggda kring en stor och dominerande industri. Dessa företag har drabbats av strukturrationaliseringar med nedläggning i många fall som följd. De näringar som främst drabbats är gruv-, järn- och stålindustrin, vilket lett till en allt svårare arbetslöshet i regioner med utflyttning som följd. I tilläggsbudget III till statsbudgeten för innevarande budgetår tas dessa problem kortfattat upp. I propositionen föreslås ett treårsprogram för Bergslagen avseende vissa projekt i syfte att skapa förutsättningar för en positivare utveckling. För treårsperioden föreslås anvisat 425 milj. kr. Enligt vår mening präglas den socialdemokratiska regeringens politik av en brist på den helhetssyn som är nödvändig om varaktiga resultat skall kunna nås och positiv utveckling för regionen åstadkommas. Det behövs en samordning av insatserna på bl. a. närings-, sysselsättnings-, utbildnings-, trafikoch skattepolitiska områden, om den nödvändiga differentieringen av näringslivet i Bergslagen skall kunna ske. Politiken måste inriktas på stimulanser för de små och medelstora företagen. Dessa företag måste få bättre ekonomiska förutsättningar genom att arbetsgivaravgifterna sänks för de 15 först anställda. Det gäller vidare bl. a. att höja den tekniska kompetensen och möjligheterna att ta till vara de lokala produktionsförutsättningarna. Det gäller att utveckla småskaliga lösningar och stimulera nyföretagande och enskilda initiativ. Det gäller att få till stånd investeringar som förändrar infrastrukturen i en riktning som överensstämmer med de fastlagda regionalpolitiska målen och motverkar den nu fortgående centraliseringen, vilken i så hög grad drabbat och drabbar Bergslagen. Det s. k. Bergslagspaketet är enligt vår mening till vissa delar positivt, men innehåller alltför få konkreta förslag. Det finns uppenbarligen t. ex. inte någon reell vilja från regeringens sida att arbeta för att de större företagen i storstadsområdena skall förmås förlägga utbyggnader och nyetableringar till Bergslagsregionen. Ökade anslag till länsmyndigheterna för användning i Bergs- Mot. 1985/86:480 lagskommunerna De i propositionen anvisade anslagsramarna för förstärkta projekt och genomförandemedel som riskkapital är helt otillräckliga. Medlen skall användas i sex län med ett tjugotal kommuner. En genomsnittsberäkning ger vid handen att fördelningen per kommun och län inte på något sätt räcker till insatser i den storleksordning som här behövs. De ökade medlen bör även kunna disponeras av länsmyndigheterna på ett friare sätt i samarbete med utvecklingsfonderna i varje län. Vi yrkar mot denna bakgrund på höjda anslagsramar om sammanlagt 100 milj. kr. för projektoch genomförandemedel samt riskkapital och att dessa medel disponeras på ett friare sätt av resp. läns myndigheter. I det följande kommer vi därför att föreslå förstärkningar och kompletteringar till de särskilda insatser i Bergslagen som redovisas i förslaget till tilläggsbudget vad avser , , och . En svår industri- och sysselsättningskris råder nu och synes bli allt allvarligare i Bergslagskommunerna . Det är därför nödvändigt att från samhällets sida stödja utvecklingen i och startandet av nya mindre företag i detta område och att dessa kommuner under en övergångstid inplaceras i stödområde A och därefter i stödområde B. Likaså bör , som delvis har samma problem, inplaceras i stödområde C. I kommun är företagsamheten starkt inriktad på och domineras av olika slag av träförädling. Denna versamhet undergår nu en betydande omstrukturering med stora friställningar av arbetskraft. Därför bör också inplaceras i stödområde C. En inplacering i stödområde C kan även bli aktuell för Säters kommun om skulle, som det diskuteras, omstrukturera och centralisera den del av sjukhusvården som finns i till bl. Det är också olyckligt att transportstödet till företag i dras in, vilket regeringen föreslagit. Som framhålls i annan motion till årets riksdag bör fraktstödet behållas och utvidgas att gälla företag också i och kommuner. För att ge förutsättningar till förstärkningar och insatser i en förändrad stödområdesindelning, som vi i det föregående föreslagit, och för att på allt sätt stimulera åtgärder och stärka insatser i sysselsättningsskapande inriktning bör det s. k. länsanslaget i räknas upp. Vi har i tidigare motion till årets riksdag yrkat på en uppräkning till 50 milj. kr. Med vad vi nu föreslår bör denna uppräkning höjas till 60 milj. kr. I tilläggsbudget III beräknas medel för infrastruktur - vägar och järnvägar till 155 milj. kr. Ett projekt som bör finnas med i en sådan infrastrukturförbättring är en bro över vid Hovnäs i kommun. Som redovisas i annan motion till årets riksdag har beslutat att dra in färjförbindelsen vid 2 Detta trots att styrelse med bred Mot. 1985/86:480 majoritet över alla partier starkt tillstyrkt ett brobygge i länsvägsplanen 1983 -1992 med byggande innan färjan dras in. Det är viktigt att detta beslut som styrelsen fattat förverkligas. Som ett led i utvecklingen för milj ovänligare drivmedel, för användning av spannmål som inte kan avsättas till livsmedelsförsörjning och för att förbättra sysselsättningen i Avestaområdet bör regeringen vidta särskilda åtgärder för att en etanolfabrik kan komma till stånd i området. Sammanfattningsvis föreslår vi vad avser - att beslutar att , och kommuner inplaceras i stödområde B och tills vidare i stödområde A, - att beslutar att och kommuner inplaceras i stödområde C, - att fraktstödet i skall utgå som tidigare och att därtill företag i kommunerna görs transportstödsberättigade, - att beslutar att höja det s. k. länsanslaget till till 60 milj. - att beslutar att anslå 10 milj. kr. för byggandet av en bro över vid Hovnäs i kommun, - att beslutar ge regeringen till känna vad som anförts beträffande byggandet av en etanolfabrik i , - att beslutar att ge regeringen till känna vad som i övrigt anförts under detta avsnitt av motionen. Antalet invånare i har minskat kraftigt . har och drabbats hårdast. Även har fått vidkännas en minskning med 3 100 personer. Av länets elva kommuner är det endast som ökat , men även har en vikande befolkningsutveckling. Utvecklingen motiverar enligt vår mening att en översyn av den nuvarande inplaceringen av kommunerna i stödområden sker och de hårdast drabbade kommunerna får bättre möjligheter att stödja företag som väljer att etablera sig i kommunen. i har på ett förtjänstfullt sätt arbetat för utveckling av länet. Där har man den bästa insikten och översynen av arbetsmarknadsläget och också de erfarenheter och kunskaper som behövs för utveckling av näringslivet. Länsanslaget bör därför förstärkas. Bergslagspaketets satsning på forskning och utbildning bör, rätt hanterat, bli en investering för framtiden. Mot den bakgrunden bör satsas på en flyghögskola i U län. Behovet av piloter inom civilflyget är stort. är det enda länet i landet som har en gymnasieutbildning för flygmekaniker. Högskolan bedriver också i samverkan med gymnasieskolan en ettårig flygteknikerutbildning, en fortsättning på flygmekanikerutbildningen. Riktlinjerna för den framtida jordbrukspolitiken innebär enligt regeringens förslag en nedläggning av produktiv åkerjord. Detta för att minska spannmålsöverskottet. Resultatet skulle framför allt mycket hårt drabba den 3 1* 1985186. redan hårt ansträngda regionen i länet, nämligen Bergslagen. i har lagt fram ett mycket seriöst underlag för etanoltillverkning i länet. Mot den bakgrunden ter sig en etablering av etanolfabrik i som arbetsmarknadsmässigt och regionalpolitisk! län har trots goda förutsättningar fått vidkännas en mycket negativ utveckling. I en skrivelse från TCO-distrikten i Bergslagen påtalas att en snabb och obeveklig strukturomvandling i kombination med alltför svaga insatser från samhällets sida hotar att helt ödelägga stora delar av den mellansvenska bruksregionen. Dessa påståenden kan illustreras av följande tabell: Arbetsmarknad, T-län 1970-1985 När det relativa ak-talet för riket totalt 1984 var 71,9 och antalet arbetslösa var , var motsvarande siffror 69,0 och för län. Samhällets insatser för län har dessutom varit betydligt mindre jämfört med insatser i områden med liknande problem. Utan att förringa svårigheterna i dessa områden kan t. ex. nämnas att T län /86 kunnat disponera 14 miljoner som medel för regionala utvecklingsinsatser mot över 30 i grannlänen. Ramar för kreditgarantier har t. ex. för län varit . mot 4 miljoner i S län. Dessa siffror pekar på behovet av en kraftig höjning av de regionala anslagen i enlighet med vad som tidigare anförts i vår motion under allmänna motionstiden. Den treåriga satsningen på hela Bergslagsområdet får därför en alltför svag verkan utslaget på resp. län för att ge den snabba effekt som måste eftersträvas. En översyn av den nuvarande inplaceringen av kommunerna i stödområde bör därför ske och möjligheterna prövas att ge de hårdast drabbade kommunerna ökade möjligheter att ge ett kraftigt förstärkt regionalpolitiskt stöd till företag som etablerar sig i länet. i län har i en bred sammanställning pekat på många områden, där effekt skulle kunna uppnås mycket snabbt genom en omedelbar satsning, men där de resurser länet förfogar över är klart otillräckliga. Så skulle t. ex. betydligt större fria medel till utvecklingsprojekt kunna stimulera till ytterligare satsningar tillsammans med länets befintliga näringsliv med inriktning på nya arbetstillfällen. Utvecklingen för har i likhet med övriga delar av Bergslagen varit starkt negativ. Befolkningen har minskat med 4 900 personer, varav 1 300 . Prognoserna för utvecklingen framöver visar på en Mot. 1985/86:480 fortsatt nettoutflyttning från länet med drygt 4 000 personer . Särskilt allvarlig är nettoutflyttningen av ungdomar i åldern . uppgick den till inte mindre än 1 786 personer. Det krävs därför insatser på ett flertal områden för att öka möjligheterna till sysselsättning och därmed en mer positiv utveckling i länet. Grundläggande är självklart möjligheterna att stimulera näringslivets utveckling och då främst de små och medelstora företagen. Den hittillsvarande utvecklingen visar klart att de nuvarande möjligheterna till regionalpolitik i de värmländska kommunerna är otillräckliga. En översyn av den nuvarande inplaceringen av kommunerna i stödområde bör därför ske och möjligheterna prövas att ge de hårdast drabbade kommunerna ökade möjligheter att ge ett kraftigt förstärkt regionalpolitisk! stöd till företag som etablerar sig i länet. En positiv utveckling förutsätter vidare en förbättrad infrastruktur för näringslivet. Det är särskilt viktigt med goda kommunikationer, god utbildning och hög teknisk kompetensnivå. Här skall vi peka på några åtgärder med betydelse för näringslivets utveckling i länet. Vägprojekt möjliga att påbörja under /87 i Bergslagsdelen av väg 931 Bro över Hälgån vid Brattfallet 6 milj. kr. väg 63 , Bålhyttesjön-Kalhyttan 10 milj. kr. Under de fem åren 19791983 erhöll länet extra medel för vägbyggande med i genomsnitt 50 milj. kr. som tillägg till ordinarie vägbyggnadsmedel och till de medel för vägbyggande som beviljats som beredskapsarbete. För vägbyggande i länet disponeras endast ca 45 milj. kr., och detta är endast cirka en tredjedel av det belopp som anvisades . Mot denna bakgrund yrkar vi på att medel beviljas utöver ordinarie väganslag med 16 milj. kr. till ovanstående projekt. Den tekniska utvecklingen har lett till ökad komplexitet i bl. a. produktion och tillverkning. Tekniken ingår i en allt större del av ett företags verksamhet, bl. a. genom integration med de ekonomiska-administrativa systemen. För Bergslagens del gäller att få nya företag med inriktning mot ny teknik. För att denna utveckling skall vara möjlig krävs en ökad teknisk utbildning i Bergslagen. kommer därvid att få en stor betydelse. Inom högskolan har utvecklats förslag till ett ökat kursutbud som kan genomföras om ekonomiska möjligheter kommer att föreligga. Vi hemställer därför om ökat ekonomiskt stöd till högkolan i inom den ram som anvisats i propositionen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att till Särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 anvisa ett med i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag om totalt . i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar att till anslaget för regionala utvecklingsinsatser - det s. k. länsanslaget - för insatser i , , och bevilja ytterligare . på tilläggsstat för /86, 3. att beslutar att , och kommuner inplaceras i stödområde A och därefter i stödområde B, 4. att beslutar att och kommuner inplaceras i stödområde C, 5. att fraktstödet i skall utgå som tidigare och att därtill företag i kommunerna görs tranportstödsberättigade, 6. att beslutar att anslå 10 milj. kr. för byggandet av en bro över vid Hovnäs i kommun, 7. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande byggandet av etanolfabriker i och , 8. att beslutar att hos regeringen begära en översyn av inplaceringen i stödområden av kommunerna i , och i enlighet med vad som anförts i motionen, 9. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om flyghögskola i , 10. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvecklingsinsatser i län, 11. att beslutar att anvisa . för vägbyggandet i Bergslagsdelen av i enlighet med vad som anförts i motionen, 12. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökat ekonomiskt stöd till högskolan i . () ()