mot · G902ub213 · 1986-01-21 00:00:00 — Det är inte minst viktigt om man i praktiken vill göra det möjligt med både varvad och återkommande utbildning. Mot bakgrund av den snabba kunskapsutvecklingen på arbetsmarknaden kommer det att bli nödvändigt att kunna erbjuda ett allt vidare fält av kompletteringsutbildning. När 16-årskurvan sjunker kommer utrymmet för denna sorts utbildning att vara väl tilltaget. Då bör det också finnas en beredskap i organisationen. Den arbetsgrupp som gjort en översyn av den yrkesinriktade utbildningen har aviserat sina förslag till . I väntan på dessa samt remissbehandling avvaktar vi med konkreta yrkanden. En bärande tanke i den fortsatta utformningen av de yrkesinriktade utbildningarna måste dock vara ett ökat samarbete och ett delat ansvar mellan skolan och näringslivet. har hävdat denna linje, och det gläder oss att regeringen nu ansluter sig till den. Ett av gymnasieutredningens förslag innebar att teoretiska och yrkesinriktade linjer skulle samläsa under två terminer. Detta förslag avvisades av . Trots detta aviserar statsrådet ett kommande förslag om en utvidgning av ett sådant försök i . De resultat som föreligger därifrån är mycket negativa vad gäller resultat och inställning från elever och föräldrar. Vi har sagt nej till detta försök och kommer självfallet att ha samma inställning till det kommande förslaget om en utvidgning. Detta ställningstagande gäller också SO:s försök att genomföra gemensamma starter på andra områden. Också det inre arbetet i skolan behöver utvecklas: arbetsformer, möjligheter till samarbete mellan linjer, ämnesinnehåll, olika former av elevstöd etc. De olika förslag till elevstöd i gymnasieskolan och uppföljningsansvar, som SO lagt fram, är steg i rätt riktning när det gäller en förändring av det inre arbetet. Det gäller deltidsstudier, studier med långsam studietakt och utbildningsinslag i uppföljningen. Dessa förslag tillsammans med systemet med individuella studieplaner aktualiserar det kursrelaterade betygssystem som diskuterades i gymnasieutredningen tillsammans med ett system med grund- och tilläggskurser. Vi anser att dessa förslag är så intressanta att vidareutveckla att SÖ bör utreda konsekvenserna av dem. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. I årets budgetproposition inrättas ett nytt anslag B 21. Särskilda åtgärder i gymnasieskolan. Detaljerade bestämmelser lämnas om hur kommunerna får lov att använda dessa medel. Vi anser att kommunerna efter det att medlen fördelats av länsskolenämnderna själva är bäst skickade att utifrån sina kunskaper om lokala förhållanden avgöra, hur medlen gör bäst nytta. Så t. ex. omvittnas allmänt de allt större behoven av speciallärarkompetens. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna Regeringen har beräknat antalet platser i gymnasieskolan till 293 232 årselevplatser i direktramen. SÖ har emellertid föreslagit 297 300 årselevplatser vilket innbär en ökning med 4 000. Om man har ambitionen att alla ungdomar i första hand skall erbjudas en plats i gymnasieskolan så är SÖ:s förslag det realistiska. De ungdomar som utestängs återfinns i annat fall i uppföljningsansvaret. Detta ger i sämsta fall ingen utbildning alls och är alltså ett sämre alternativ för den unga människa som skall slussas ut till arbetsmarkna den där det ställs allt större krav på utbildning. anhåller regeringen om ett bemyndigande att kunna utöka ramen vid behov. En sådan utökning har också skett med ca 5 000 platser under vart och ett av . En tilldelning i efterhand innebär dock en sämre planering och därmed också ett sämre utnyttjande av de knappa resurserna. föreslår därför mot bakgrund av de många osäkra faktorerna att direktramen ökas enligt SÖ:s förslag /87. Det är oroande att längre teoretiska studievägar i gymnasiet i vissa fall har svårt att attrahera elever som fullföljer utbildningen. I förra årets partimotion krävde vi förslag till åtgärder som kunde lösa de speciella problem som föreligger för den naturvetenskapliga linjen. Flera redovisas nu också i budgetpropositionen i form av försöksverksamhet. Detta är åtgärder som kan ge resultat på lång sikt, men för en linje som minskat behövs också åtgärder som snabbt ger resultat. Vi föreslår därför att bestämmelser införs som medger ett högre betygsmedelvärde för den naturvetenskapliga linjen. Stimulans till olika typer av begåvningar För är det viktigt att alla elever ges en likvärdig utbildning. Elever med olika begåvningsresurser måste därför stödjas på skilda sätt. måste för att klara sin framtid ta till vara alla typer av begåvningar. Ingen elev får understimuleras eller halka efter på grund av bristande hjälp och stöd. Det finns inom gymnasieskolan möjligheter till särskilda insatser svaga eller omotiverade elever. Men även teoretiskt begåvade elever eller elever med annan specialtalang har rätt till och behöver uppmuntran och stimulans för att kunna utvecklas. För elitidrottande ungdomar finns en sådan möjlighet. Det finns också försöksverksamhet med estetiskt inriktade gymnasielinjer. Denna utökas för övrigt i årets budgetproposition. Det finns också försöksverksamhet med kombination av specialidrott och studier vid hemortens gymnasieskola. Enligt mening är det angeläget och rimligt att också andra talanger än idrott och estetiska ämnen ges möjlighet att utvecklas i sådan försöksverksamhet. Elever som har speciella förutsättningar för t. ex. musik, sång, matematik, fysik, språk, dans eller teckning bör på motsvarande sätt få utveckla dessa. Försöken med estetisk-praktiska linjer innebär att hela linjen är inriktad mot ett visst område. Vi menar att modellen med utbyte av passar de ungdomar bättre som har speciella intressen eller talanger, men som ändå inte vill inrikta hela sin studietid på det aktuella området. föreslår därför att också ämnen av ovan uppräknat slag skall kunna ingå i försöksverksamheten med kombination av specialintresse och studier vi hemortens gymnasieskola fr. o. m. . SÖ bör meddela närmare bestämmelser om försöksverksamheten. Trots att lärlingsutbildningen visat sig vara den av gymnasieskolans utbildningar som i största utsträckning leder till fast anställning väljer regeringen att också under kommande budgetår hålla utbildningen på alltför låg nivå. Det gäller såväl antalet platser som statsbidragen för dess anordnande. är andelen flickor i lärlingsutbildningen försvinnande liten och speciella stimulansåtgärder är nödvändiga. Det är också angeläget att lärlingsutbildningens utbildningsanslag håller samma kvalitet som gymnasieskolans övriga utbildningar. Behöriga lärare skall därför anlitas för dessa. ställningstaganden motiveras utförligare i vår motion om ungdomsarbetslösheten. Våra yrkanden kan sammanfattas som följer: - Ingen gräns för antalet lärlingsplatser. - Statsbidrag för alla tre åren. - Speciella bidragssystem enligt modell från anställning med lönebidrag (75 %-50 %-25 % för första, andra resp. tredje året). - Lärlingsutbildningen skall kunna vara ett alternativ till linjer i gymnasieskolan. - Behöriga lärare för utbildningsanslagen. - Skolstyrelsen godkänner ensam lärlingsplatserna. SÖ föreslår en rad förändringar i genomförandet av uppföljningsansvaret. Vi ansluter oss till de förbättringar som åtgärderna förväntas innebära. vill vi framhålla att förslagen utgör en god illustration till hur viktigt det är att ungdomarna i första hand erbjuds en plats i gymnasieskolan. Endast en fjärdedel av ungdomarna i uppföljning har fått reguljärt arbete. En av de viktigaste orsakerna till detta är naturligtvis att arbetslivet kräver en väsentligt bättre utbildning av arbetskraften än den en ung människa i uppföljningsansvaret kan erbjuda. Alla ansträngningar måste därför göras för att kunna erbjuda reguljär utbildning som ansluter till ungdomars förstahandsval så långt det är möjligt. Fortbildning för lärare utgör ett väsentligt inslag i utvecklingen av skolväsendet. En stor del av denna fortbildning meddelas i form av personalutbildning eller lokalt utvecklingsarbete. Både personalutbildning och lokalt utvecklingsarbete äger till större delen rum . När läraren på detta sätt genomgår fortbildning får vikarie sättas in. Undantagsvis löses också situationen genom samläsning eller självstudier för klassen. Naturligtvis innbär detta för eleverna ett avbräck i undervisningen och ett störande moment i skolarbetet. Från sida anser vi att en översyn av fortbildningens organisation bör komma till stånd. Översynen bör ta sikte på att fortbildningen organiseras så att den förläggs till icke schemabunden tid för att därigenom i minsta möjliga utsträckning störa undervisningen för eleverna. En orsak till att många elever väljer en tvåårig teoretisk linje i stället för en treårig, trots att de tänker fortsätta med högre studier, är att de anser det lättare att få ett högt betyg där. Dessa s. k. taktiska val medför att elever, när de börjar sina högre studier, är illa rustade att klara av dessa, med en stor andel studieavbrott som konsekvens. har drivit kravet på införande av s. k. viktade betyg från gymnasiet till högskolan för att därigenom, bl. a., minska taktikläsandet. Det är mycket glädjande att detta liksom flera andra bland förslag till ett förändrat och förbättrat antagningssystem återfinns i tillträdesutredningens betänkande Tillträde till högskolan (SOU 1985:57). Detta betänkande kommer att remissbehandlas. Vi förutsätter att regeringen därefter skyndsamt presenterar en proposition så att kan ta ställning till förslaget . I avvaktan härpå avstår vi från yrkanden beträffande ändringar i tillträdesreglerna. Också i märker man en allt större utbredning av taktikval på högstadiet. Man väljer t. ex. en allmän linje i stället för en särskild och hoppas därmed få högre betyg. Förhållandet är ju också det att betyget i ett ämne som man läser under en termin väger lika tungt som ett betyg man fått i ett ämne man läst i sex terminer. gjordes en undersökning om möjligt utfall av viktade betyg i , vilken dock inte föranledde några åtgärder. Problemen är emellertid nu så uttalade att SÖ bör få i uppdrag att föreslå ett system för viktade betyg i . Regeringen föreslår en generell minskning av utbetalningen av statsbidrag för de olika utbildningsformerna , vilket innbär en statsbidragsminskning med ca 615 milj. kr. för kommande budgetår. Vi yrkar avslag på detta yrkande. De besparingar som av statsfinansiella skäl måste ske på statens bidrag till kommunernas verksamhet bör inte ske på de specialinriktade bidragen utan som en generell avgift på kommunernas skatteunderlag. Vi hänvisar i detta avseende till partimotion om den ekonomiska politiken. Ett illustrativt exempel till hur fel regeringens besparingsmodell slår är den oskäliga börda som får bäras av kommuner med särskilt lärartät skolorganisation, t. ex. invandrarkommuner samt andra kommuner med behov av specialinsatser på skilda områden. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att skolpliktsåldern skall inträda det år då barnet fyller , 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att bör få i uppdrag att skyndsamt presentera förslag om nya statsbidragsbestämmelser för fristående skolor, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om föräldrars och elevers ökade möjligheter att välja skola inom det kommunala skolväsendet, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om elevs möjlighet att få delta i grannkommuns tillvalskurs, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om möjlighet för kommunerna att disponera anslaget till den samlade skoldagen också till att bevara små skolor, 6. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhet med skolkonferensen som beslutande organ, 7. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att eleverna vid resp. skola själva får avgöra vem som skall representera dem i skolkonferensen, 8. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande elevernas arbetsmiljö, 9. att beslutar om ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt bidrag till och skola, 10. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om elevanknutet statsbidrag till , 11. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om en skyndsam översyn av statsbidragen till lärarlöner vid utlandsskolorna, 12. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om omfattningen av försöksverksamhet i gymnasieskolan, 13. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om försök med gemensam start, 14. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om kursrelaterade betyg samt grund- och tilläggskurser, 15. att beslutar att direktramen för gymnasieintagningen ökas med 4 000 platser utöver regeringens förslag, 16. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om ett högre betygsmedelvärde för den naturvetenskapliga linjen, 17. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om utökad försöksverksamhet med kombination av specialintresse och studier vid hemortens gymnasieskola för elever med speciell begåvning, 18. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om lärlingsutbildning, 19. att beslutar att avslå regeringens yrkande om neddrag- Mot. 1985/86 ning av statsbidraget till lärarlönerna . () () () () ()