mot · G902Fi218 · 1986-01-27 00:00:00 — Vpk anser att en måttfull expansiv politik, som tar fasta på att skapa nya arbetstillfällen, rättvis fördelning och motverka regional utarmning, är möjlig i både kort och långt perspektiv. Därför föreslår vi till årets riksdag en politik som både innehåller fler utgifter som skapar arbete och välfärd och motverkar stagnation och utarmning av den gemensamma sektorn. Detta är expansiva element i vår ekonomiska politik i jämförelse med regeringens. Därtill föreslås inkomstförstärkningar som i huvudsak verkar i återfördelande riktning. Några av dessa förslag får inte full effekt under det kommande budgetåret, men ingår då som anvisningar om inkomster i flerårsperspektivet. Åtgärderna ger, tillsammans med en ekonomisk tillväxt i ekonomin, ett budgetsaldo som nära ansluter till regeringens. Som grund för dessa bedömningar ligger antagandet om att den väntade konjunkturnedgången inte hinner slå igenom under innevarande budgetår. Dels ger en bedömning av arbetarrörelsens styrka och inriktning vid handen att lönepåslagen i årets avtalsrörelse inte kommer att stanna med det nollbud som finansplanen anser vara rimligt utöver det som man från regeringens sida benämner som redan intecknat. Den fortsatta surfningen på konjunkturvågen innebär att det är hög tid att omfördela en del av det samlade produktionsvärdet så att det kommer de arbetande och den gemensamma sektorn till godo. Det är också hög tid, att genom en arbetsskapande politik, som till stora delar består av en inhemskt vänd efterfrågan, göra samhället berett att möta nästa lågkonjunktur som med all sannolikhet kommer att slå igenom med större kraft . En politik för arbete, välfärd och rättvis fördelning Den politik som vi föreslår har som uppgift att bidra till att höja de arbetandes och låginkomsttagarnas reala inkomster och att inleda en minskning av de klasskillnader som har ökat dramatiskt . Vidare ger den av oss föreslagna politiken fler människor möjligheten att få ett arbete och försörjning. Samtliga våra motioner till årets riksdag har som målsättning att bidra till dessa viktiga mål. De större förslag som har betydelse för det kommande budgetårets statsbudget är följande: Insatser mot arbetslösheten. I särskild motion föreslås insatser för att garantera allas rätt till arbete. Eftersom det i regeringsförslagen inte finns några offensiva åtgärder för att avlägsna nuvarande arbetslöshet eller möta den som kan förväntas komma i nästa lågkonjunktur, krävs kraftiga åtgärder. Vi kräver att regeringen upprättar en sysselsättningsbudget, att ungdomen ges fasta arbeten med lön att leva på och att både den offentliga sektorn och industrisektorn utvecklas genom att ett långsiktigt program för skapande av 100 000 arbetstillfällen inom vardera sektorn upprättas. Sextimmarsdagen, som behövs både av arbetsmarknads- och av sociala skäl, bör genomföras. I andra motioner föreslås åtgärder för regional utveckling och program för särskilda åtgärder i olika branscher som kan bidra till en positiv sysselsättningsutveckling. Vidare avvisar vpk regeringsförslagen att beröva kommuner och landsting ytterligare medel, bl. a. för anslag till lärarlöner, vuxenutbildning, kollektivtrafik och ungdomstandvård. På bostadsområdet föreslås ändrade regler för ROT-programmen så att slöseriet minskar. De medel som blir över föreslås tillsammans med ytterligare 300 milj. kr. användas för ROT-arbeten inom va-näten i kommunerna, som är i behov av upprustning, inte minst med tanke på asbestsanering. Detta ger sammantaget fler arbetstillfällen än . 1 miljard av de pengar som behövs för sysselsättningsprogrammen bör det statliga fondsystemet bidra med. För den regionala utvecklingen föreslås i särskild motion att en produktionsavgift på ytterligare per kWh tas ut för vattenkraftverk som är mer än , eftersom dessa ger en vinst på /kWh. Avgiften drabbar alltså kraftverkens vinster och behöver inte föranleda någon höjning av elpriset till konsumenterna. De årliga intäkterna av en sådan avgift kan beräknas till 2,4 miljarder. Dessa pengar skall emellertid gå till regionala samhällsfonder för de län där kraftverken ligger för att skapa arbete i dessa regioner. Åtgärden har en arbetsskapande effekt på samhällsekonomin men berör inte statsbudgeten. Insatser för större rättvisa. De största insatserna på detta område är insatser för att begränsa livsmedels- och hyreskostnaderna, som av allt fler upplevs som särskilt betungande. Ett slopande av momsen på mat föreslås ske i tre steg genom att i ett första steg öka livsmedelssubventionerna med utöver de subventioner på mjölk som redan finns. Detta gynnar alla, men mest barnfamiljer och dem som har låga inkomster. En tvåbarnsfamilj beräknas lägga ut . På bostadspolitikens område finns en rad förslag som innebär lättnader för 17 Vi föreslår bl. a. att den garanterade räntan inte skall höjas och Mot. att bostadsbidragen skall förbättras utöver vad regeringen föreslår samt att ränte- och amorteringsfria lån skall ställas till allmännyttans förfogande för att motverka hyreshöjningar. Dessa åtgärder kostar ca utöver regeringens förslag, men den senaste diskontosänkningen minskar statens utgifter för räntebidrag, så det kvarstår endast ca 700 milj. kr. utgifter för vpk-förslagen på hyresområdet. Bland andra insatser för barnfamiljerna märks våra förslag om en snabbare utbyggnad av barnomsorgen som kvalitetsförbättringar krävs. 50 000 barnstuge- och fritidshemsplatser för kommande budgetår föreslås byggas. Statsbidragen till barnomsorgen ökas och betalas av en höjd barnomsorgsavgift för arbetsgivarna. Detta gör att utbyggnaden är neutral i kostnadshänseende och inte drabbar statsbudgeten, men väl får expansiva effekter i ekonomin. Barnbidragen ökas i vpk-förslagen till av basbeloppet. Gränserna för KBT (kommunala bostadstillägg) justeras och statsbidraget återförs till nivå, alltså till den nivå som fanns innan de borgerliga regeringarna inledde försämringarna. Olika förbättringar av de studerandes situation, som föreslås inom ram, är att studiemedlen ökar och att vuxenstuderande får en sjukpenning som motsvarar inkomstbortfall när de arbetar . Ett femårigt investeringsprogram för utbildning och forskning inleds. De arbetslösas situation förbättras med vpk-politiken genom att vi föreslår att ersättningen genom arbetslöshetskassan räknas upp till maximalt /dag. Samhällsföretag får ökade anslag som lönebidragen för handikappade ökas. Av de insatser som ovan beskrivits, betalas förbättringen för de arbetslösa och inom barnomsorgen av höjda arbetsgivaravgifter som är specialdestinerade för dessa ändamål. Självfallet måste de stora förmögenhetsförskjutningar, som ägt rum under framför allt det , bli föremål för åtgärder i en politik för rättvisa och arbete. Förskjutningarna har ägt rum från lönarbetande och småsparare till ägare av kapital och förmögenheter i form av fasta värden. De senaste årens högräntepolitik har omfördelat - och omfördelar alltjämt - medel från de arbetande och den gemensamma sektorn till penningstarka utlånare och placerare. Dessutom beräknas, att inflationen har omfördelat ca . Av flera ekonomiska bedömare har sagts vara historiskt unik. aldrig förr har så stora ekonomiska resurser omflyttats till förmån för de redan förmögna. Aktiemarknaden är ett uttryck för förmögenhetsförskjutningarna. Här spekulerar de redan förmögna och nyrika i hopp om ännu större vinster. På börsen har väsentliga stegringar skett både vad gäller värde och omsättning. uppgick värdet () till 54,5 miljarder 18 kronor och omsättningen under uppgick till . hade det samlade börsvärdet ökat till 279,5 miljarder medan omsättningen hade ökat till . Värdet hade femdubblats medan omsättningen nära elvadubblats. Som redan nämnts har förmögenhetsöverföringarna - vid sidan av dem som inflationen fört med sig - varit . Låga löner och höga vinster för med sig att löneandelen av förädlingsvärdet inom industrin sjunkit kraftigt. Löneandelen beräknas 1978 ha utgjort av förädlingsvärdet men sjönk så att det 1984 utgjorde . Skattepolitiken har också förts så att progressiviteten i skattesystemet har minskat kraftigt, och detta mest för de högst avlönade. Det svenska skattesystemet där kommunalskatt, moms och andra punktskatter utgör huvuddelen kan nu betecknas som regressivt, dvs. drabba de lägst avlönade värst, relativt sett. Mot bakgrund av vad som ovan beskrivits föreslår vi en ökning av omsättningsskatten på aktier till (för säljaren och för köparen). Därtill föreslås en engångsskatt på stora förmögenheter i enlighet med vad som beskrivs i särskild motion samt en höjning av bolagsskatten . Den höjda aktieomsättningsskatten beräknas inbringa ca 3,5 miljarder utöver regeringens förslag och bolagsskatten mera. Engångsskatten på stora förmögenheter får inte helt genomslag under nästa budgetår, men kan beräknas ge 2 miljarder /87 och resterande ca 3 miljarder /88. De besparingar som föreslås genom vpk-motioner finns främst inom försvarets område. Nettobesparingen där efter utgifter för bl. a. förbättrade värnpliktsförmåner torde bli 700 milj. kr. Ekonomisk-politiska effekter som ger ökade inkomster Vpk har länge visat på nödvändigheten av att en lågräntepolitik förs. En lägre ränta vid placeringar i olika värdepapper ger större anledning att investera i produktiva verksamheter. Detta har naturligtvis positiva effekter på samhällsekonomin i stort, speciellt som det finns ett överskott av kapital i landet och några upplåningssvårigheter för att t. ex. finansiera budgetunderskottet inte kan bedömas vara för handen. Därtill kommer att en eventuell ytterligare diskontosänkning får effekter för offentliga sektorns utgifter eftersom man behöver betala mindre för de lån som är så placerade att diskontosänkningen inverkar direkt. För svenska statens del beräknades i FiU 1984/85:36 att en diskontosänkning skulle minska statens utgifter för lån med ca 1 600 milj. kr. Den genomförda diskontosänkningen ger alltså motsvarande förbättring av budgetsaldot, och om en fortsättning följer med ytterligare sänkt ränta så blir det motsvarande ytterligare förbättringar för budgetsaldot. Vpk vill för sin del föreslå att betonar nödvändigheten av att en ytterligare sänkning av diskontot genomförs . När det gäller att beräkna ekonomisk-politiska effekter av olika förslag, så Mot. 1985/86:Fi218 har löneutvecklingen en mycket stor betydelse. Allmänna standardförbättringar i form av ökade reallöner ger ökat utrymme för den dagliga konsumtionen som kan hållas på en något högre nivå. De lönepåslag som kan tänkas komma genom avtalsrörelsen får också betydelse för budgetsaldot. De förbättringar av statens inkomster som kunde noteras hade till stor del sin orsak i löneökningar utöver de i budgetprognoserna beräknade. Utan att göra några precisa antaganden om årets avtalsrörelse finns ändå skäl att anta att lönenivån kommer att ligga över den av regeringen i finansplanen förmodade, dvs. nollbud med redan intecknat avtal. Detta kommer i så fall att öka statens inkomster. Vårt budgetsaldo blir då detsamma som regeringens. Den politik för /86 som redovisats, kan ses som första steget i en återfördelning av de enorma rikedomar som förts över till kapitalägare och förmögna under särskilt den senaste tioårsperioden. En radikal omläggningspolitik kräver dock ett flerårsperspektiv. Enligt vår mening måste kampen mot arbetslösheten och den regionala obalansen fortsätta med ökade styrmedel från samhällets sida. Investeringar måste styras till de utsatta regionerna, mer pengar måste tas i anspråk för regionalpolitiska åtgärder, som industriell förnyelse i enlighet med vad som beskrivs i motionen sker. Den offentliga sektorn måste försvaras och utvecklas. De stora skillnaderna som finns kommuner och landsting emellan reduceras. Miljöpolitiken skärps, återfördelningspolitiken fortsätter. Den utveckling av omfördelning av ekonomiska resurser som skett från de sämst ställda och från offentliga sektorn till de mest bemedlade och de privata kapitalägarna stoppas och penningströmmarna måste förmås vända åter till den gemensamma sektorn och dem som berövats sin del av den ekonomiska utvecklingen. Spekulation och vinstjobberi med kort sikt skall bytas ut mot ett varaktigt och långsiktigt investeringsprogram. För vpk:s del vill vi i flerårsperspektivet peka på följande fördelningspolitiska insatser som vi ämnar föreslå: - ett fullföljande av slopandet av matmomsen, - utbyggd föräldraförsäkring med sjukkasseinkomst, - en fortsatt kraftig utbyggnad av barnomsorgen, - ett genomförande av sextimmarsdagen, - ett fullföljande av programmen för 100 000 nya jobb inom industri resp. offentlig sektor, - kraftiga åtgärder på miljö- och resurspolitikens område, - bostadsbristen byggs bort i de överhettade regionerna, - trafiksystemen anpassas för största möjliga effektivitet och samhällsnytta och underordnas miljöpolitiken. Detta är kostnadskrävande program som ändå ger samhällsekonomiskt positivt netto eftersom arbetslösheten kan minskas och livsbetingelserna för 20 årets budget får verkningar : Mot. - Full intäkt av engångsskatten på förmögenheter nås 1987/88. - Den höjda aktie- och bolagsskatten fortfar att ge medel till staten för välfärdspolitik och utveckling. - Skatten på överränta, som utreds efter förslag från vpk, kommer att ge inkomster /88. Som tidigare nämnts i motionen måste arbetet fortsätta på att ge löntagarfonderna en inriktning som gör dem till ett verktyg i kampen för arbete och regional utveckling. Arbetarrörelsen måste gå vidare och erövra viktiga maktcentra från kapitalet. En nationalisering av affärsbanker, investmentbolag, finansbolag, kreditinstitut och försäkringsbolag måste ske. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att med avslag på regeringens förslag i motsvarande del godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som motionen förordar, 2. att beslutar att med avslag på regeringens förslag i motsvarande del godkänna de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som motionen förordar, 3. att beslutar att godkänna vad som i motionen anförs om ett flerårigt arbetsskapande program och hemställa hos regeringen om förslag i enlighet därmed, [4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ökad progressivitet i inkomstbeskattningen,1] [5. att beslutar att uttala sig för en övergång till produktionsbeskattning i enlighet med vad som sägs i motionen och ger regeringen detta till känna,1] 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om nationalisering av affärsbanker, investmentbolag, finansbolag, kreditinstitut och försäkringsbolag, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om utveckling av den gemensamma sektorn, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om en politik för överförande av ekonomiska resurser från kapital- och förmögenhetsägare till förmån för rättvis fördelning, 9. att beslutar att godkänna vad som i motionen anförs om sänkning av räntan. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 21 1 1985/86:Sk318. Vpk:s budgetförslag i sammandrag Utgiftsökning jämfört med regeringens förslag, miljarder kronor Utveckling av offentlig sektor 1,0 Nej till indragning från kommunerna 2,5 Förbättrad KBT för pensionärer 0,6 Förbättringar för studerande och vuxenstuderande 0,6 För handikappade (Samh.-företag, lönebidrag) 0,25 FoU-program m.m. på utbildningssektorn 0,4 Höjda värnpliktsförmåner o. bättre civilförsvar 0,3 Höjd A-kassa till /dag (0,8) Arbetsmarknadsavgift + Förbättrad barnomsorg (3,0) Barnomsorgsavgift + Regionalpolitik i länen (0,3) Ingen nedsättning av företagens socialavgifter i BD-län Utgiftsökning (netto) 11,85 Inkomstökningar eller besparingar jämfört med regeringens förslag, miljarder kronor Höjd omsättningsskatt på aktier till (vardera för köpare o. säljare) 3,5 Engångsskatt på stora förmögenheter 2,0 Realräntebeskattning (provisorisk) 0,7 Besparingar inom militära sektorn 1,0 Effekter av räntesänkningen på statsskuldräntorna 1,5 Ökat skatteinflöde till staten genom större löneökningar 2,0 Utanför budgeten tas ut vattenkraftsavgift av kraftbolagen med 2,4 miljarder. Detta används för regionalpolitisk utveckling i skogslänen. Löntagarfonderna mobiliseras för nationell och regional industriutveckling.