mot · G902U217 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:U217 m. fl. (fp, m, c) Information om utvecklingsbiståndets historia U-hjälp är något nytt. Så tror många människor. Och det är helt fel. De svenska tidningarna kunde informera sina läsare om att Evangeliska Fosterlandsstiftelsens tre första missionärer landstigit i staden . Det betraktas av historiker som en viktig händelse i den svenska u-landshjälpens historia. ägde inga kolonier när stormakterna på allvar började kappas om att lägga beslag på jord och rikedomar. Men vi skulle ändå komma med i händelsernas centrum genom svenska missionärers insatser i denna världsdel. I bodde gallaerna och deras gamla poesi kom i blickpunkten för de svenska missionärerna. Om själen talades på följande sätt: Piska min kropp, Sätt dig på mitt bröst, Dränk mig i vatten, Pina min lekamen hur du vill Men akta min själ! Vidrör den icke! Ty själen är ej min, den är ! , då () varit verksam i Ostafrika , hade man hunnit sända ut 120 medarbetare till , och Somali och 102 medarbetare till . (1916-1966) kom andra svenskar till , och i tämligen långsam takt övertog de en del av ansvaret för svensk sjukvård, skolor och kyrkor och utvidgad biståndsverksamhet i ett av jordens fattigaste länder. Efter att ha varit i deltar EFS alltfort i kampen för en bättre värld i alla fem världsdelarna och en mänskligare tillvaro. I utlandstjänst var EFS sjömanspräster stationerade i , , och en rad andra utländska hamnar. I stadsarkivs forskningssal med plats för 40 forskare studeras livligt de av brev, dagböcker, protokoll och andra dokument EFS ställt till forskarnas förfogande. vidgas forskningsmöjligheterna vid genom att EFS förlag där ställer till förfogande ett ex. av alla böcker, tidningar och småskrifter EFS utgivit på förlaget till våra dagar. vid skrev om EFS att det är en av de samlingar hos oss som utnyttjas livligast av forskningen och uppmärksammas mest i massmedia. Materialet är över huvud taget alldeles omistligt: här finns åtskilliga rottrådar till dagens rottrådar också till svensk yttre mission och svenskt u-landsarbete. har med andra ord tradition som förpliktar ... U217 Efter att EFS första missionärer landsteg på kom andra svenska samfund och kyrkor att också uppta självständig svensk mission i utvecklingsländerna. På uppdrag av utarbetade kyrkoherde en delrapport . Densamma publicerades i Missionen i Bild och kom att utnyttjas vid missionsutställningar efter senaste världskriget. Ett axplock ur denna rapport visar bl. a. följande: Kyrka/samfund/organisation på (), , Olika platser på internationella missionsfält mission (1706) Sydafrikanska Unionen, , 1876 , , , , , , Fr. , Centralkina, Centralindien Kvinnliga missions-arbetare (1886) 1898 (1898) 1905 (1866) 1911 dåvarande Kongorepuhliken (Leopoldville). och , och . Betydelsen av denna världsomfattande mission kan inte överskattas. kunskapen om den svenska insatsen i biståndsarbetet på det internationella U217 planet allför liten. En del av tveksamheten inför vår u-hjälp beror på att dagens inte ser början och inte förstår behovet av att en gärning som begynte i ett fattigt och svårt tidsskede får sin uppföljning och fortsättning. Inför 120-årsjubileet av direkt svenskt biståndsarbete bör medel från SIDA ställas till förfogande för upplysning om denna u-hjälps historia och betydelse genom information i skolor och massmedia. Och "allt effektivt ulandsarbete är starkt beroende av stabilt underlag av vetenskapligt belagda fakta bör uttala som sin mening att stadsarkiv, och andra arkiv uppmärksammar unga forskare på alla de historiska dokument om svenskt u-landsbistånd som 1986 står till forskarnas förfogande. Inom kyrkor och samfund, , m. fl. som är aktiva i hjälparbete med kristet förtecken söker man på alla sätt aktualisera u-landsproblemen. Särskilda medel för informationsverksamhet bör ställas till förfogande från SIDA. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om information om den svenska u-hjälpens historia. () ()