mot · G902Jo773 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo773 m. fl. (vpk) Internationellt samarbete om , m. m. är en omistlig naturresurs. Av havsvattenresurser finns i . har, om den vita zonen inkluderas, av areal. är således det klart största vattenlandet i detta innehav. betyder mycket ekonomiskt, socialt och kulturellt. geografi och förbindelse med omvärlden är nära förknippad med . Historiskt har det varit viktigt för befolkningen som födokälla, transportled men tyvärr också skådeplats för krigiska uppgörelser om territorier. är det mest fisket som är födokällan. För en stor del av befolkningen i de 7 Östersjöstaterna är liktydigt med fritid, sol och avkoppling. är världens största bräckvattenhav. Sött vatten strömmar från de stora floderna söderut i form av ytvatten ut mot och . I motsatt riktning går emellertid en saltvattenström in i då vindar och andra meteorologiska förhållanden är gynnsamma. Denna saltvattenström sker framför allt på djupare nivåer eftersom saltvatten är tyngre. vatten är således starkt skiktat i olika salthalter med saltare vatten nära botten. Syreutbytet mellan yt- och bottenvattnet är mycket litet. Det innebär att det inströmmande syresatta vattnet som passerar genom , Stora och Lilla Bält är avgörande för syresättningen av djupare vatten. Tyvärr förefaller syresättningen bli allt sämre med tiden så att stora delar av blir syrefri och därmed biologiskt död. Huvudorsaken anses vara att syreförbrukningen ökat genom den ökade produktionen av framför allt alger, som i sin tur uppstått genom allt större mängder kväve- och fosforföroreningar i . De ofta dåliga syreförhållandena och det kalla vattnet gör också att giftiga kemiska ämnen och oljerester bryts ned långsamt. växer en huvuddel av den fisk som landas i upp i . Torsk, sill och skarpsill är de viktigaste fiskslagen. En växande fiskodling av framför allt regnbågslax sker också. sker tyvärr ett okontrollerat fiske inom den grå zonen öster om . Men lösningen ligger inte i att och förklarar zonen som ett vatten där endast dessa två stater får bedriva fiske. bör bibehålla kravet att mittlinjeprincipen skall gälla. Till dess konflikten lösts är det nödvändigt att överenskommelser kan nås om hur mycket fisk som kan tas upp. Fisket kan annars kollapsa. Torskfångsten ligger på samma nivå som , men detta uppnås genom att ansträngningarna har tredubblats. Ett optimalt fiske förutsätter noggranna kunskaper om fiskebeståndens storlek och ekologi, men ett planerat fiske. Fisket måste utformas så att långsiktig lönsamhet och fiskevård gynnas och kortsiktigt vinstintresse bekämpas. Tyvärr finns ett kortsiktigt svartfiske efter framför allt lax, men också andra fiskslag. Detta fiske bedrivs utan skatte- och uppgiftslämnande av fångade fiskmängder. Vissa årstider januari mars fiskar också en stor del av den svenska västkustfiottan i . Från exploateras också icke förnyelsebara resurser i form av bl. a. sand/grus och olja. Denna exploatering kan påverka lekplatser och bidraga till svåra utsläpp av olja. Från de olje- och kemikalietransporter som sker i görs avsiktliga och oavsiktliga utsläpp. gäller skärpta bestämmelser om utsläpp av restkemikalier (såpvatten) efter tankrengöring. För att bestämmelserna skall få någon effekt krävs en omfattande information och kontroll. Fritidsbåtar och turism påverkar fågelliv, naturen vid uppläggnings- och ankringsplatser och medför visst utsläpp av toalettavfall och skräp. kan havsbaserade vindoch vågkraftverk komma att växa fram liksom algodlingar. Genom militär aktivitet släpps flera koppartråd ut vid torpedskjutningar. Omfattande militära skyddsområden, ofta inom befolkade områden, förhindrar en aktiv turistsatsning i många kommuner. Sedan världskrigen finns stora mängder senapsgas, minor och annan ammunition fortfarande kvar i . Detta ställer fortfarande till problem. Från land släpps olika närsalter i form av kväve- och fosforsföreningar ut till den alltmer övergödda . Jordbruket spelar här en stor roll. Men också det stora nedfallet av kväveföreningar är ett mycket stort problem eftersom de beräknas utgöra av allt tillfört kväve. Kväve är det begränsade näringsämnet i dock ej i . Från hamnar och tätorter kommer också ett avsevärt utflöde av oljeprodukter och andra ämnen till kustnära områden. Ett visst radioaktivt utsläpp kan också spåras från kärnkraftverkens kylvatten långt ut i . teknisk-vetenskapliga kommitté har gjort bedömningen alt nu mår sämre än . Miljöproblemen för ökar således. Det mest allvarliga hotet mot är övergödningen och tillförsel av närsalter från jordbruk, industrier och tätorter. En stor del av kvävet, av vissa forskare beräknade till halva totala tillförseln, tillförs genom luftnedfall. Denna övergödning har således lett till att syrehalten i Östesjöns bottenvatten drastiskt minskat . En bottenareal på ca 100 000 km- har nära nog permanent syrebrist. Denna syrebrist utgör ett direkt hot mot torskens och flera plattfiskars lek och föryngring. Vid syrebrist uppstår också det giftiga svavelvätet. Till de allvarligare miljöproblemen hör också nya giftiga och svårnedbrytbara kemiska ämnen. har medverkat i det internationella samarbetet för att skydda . Ett par positiva resultat kan åtminstone redan nu noteras, nämligen sjunkande halter av DDT och i viss mån även PCB hos olika djurarter. är det dock oklart om sälarna i på grund av för höga PCB-halter kan fortplanta sig i tillräcklig grad för att de skall kunna överleva. bör aktivt försöka påskynda fortsatta överenskommelser för att skydda . Som dominerande vattenägare med hög levnadsstandard bör vi också ha goda möjligheter att gå främst när det gäller de viktiga åtgärderna med att begränsa kväveutsläppen. Konkreta målsättningar bör göras upp som leder till minskade utsläpp från jordbruk och reningsverk m. fl. Ett nytt havsfiskelaboratorium bör förläggas till . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att bör fortsätta att fördjupa det internationella samarbetet om syftande till miljöskydd, långsiktigt utnyttjande och fredligt användande av detta innehav, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att forskningsinsatserna om bör förstärkas genom att ett havsfiskelaboratorium förläggs till ostkusten för att öka kunskapen om ekologi, fiskbeståndens storlek och beståndsförändring, fisksjukdomars utbredning m. m. 3. att som sin mening ger regeringen till känna att svenskt fiske bör bedrivas så att långsiktigt fiske och råvaruleverans till förädlingsindustrierna tryggas och att kortsiktiga vinstintressen motverkas, 4. att beslutar om att ett rapportsystem för fångad fisk görs obligatoriskt, 5. att som sin mening ger regeringen till känna att alla bro-, tunnel- och andra anläggningar i , Stora och Lilla Bält som kan försämra syresättningen av skall aktivt motverkas, 6. att beslutar att viktigare reproduktionsområden för sill och andra kustlekande och ekonomiskt intressanta fiskarter skall kartläggas och att förslag till skydd för dessa föreläggs , 7. att hemställer hos regeringen om förslag om ersättning för förluster och arbete vid upptagning av senapsgasbomber och annan gammal krigsutrustning och inrättande av en kvalificerad mottagningsstation för sådan materiel, 8. att hos regeringen begär att ett program görs upp syftande till en reduktion av kväveutsläppen från lantbruk, reningsverk och industrier m. m. till med , 9. att hos regeringen hemställer om obligatoriskt förslag till kontroll av att slopvattnet tas om hand på land från fartyg med miljöfarliga kemikalier från grupp A och B, [10. att hos regeringen hemställer om åtgärder så att koppartrådsspridningen vid militära torpedskjutningar upphör,1] [11. att som sin mening ger regeringen till känna att en utredning bör göras av militär verksamhet och dess miljöeffekter och konsekvenser för utnyttjande av och dess kustområden,1] (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1985/86:FÖ3I7.