mot · G902ub589 · 1986-01-27 00:00:00 — m. fl. (s) Vidareutbildning inom det sociala området 1985/86 Ub589597 Det behövs en vidareutbildning inom det sociala området! När den första professuren i socialt arbete tillsattes uttalade den nytillsatte professorn i , , att disciplinens införande skulle ses som ett svar på ett rop från fältet. har vi också rop från fältet. Den aktuella debatten som socialarbetarnas arbetsmiljö och burned-out-problematik som förs visar exempelvis detta. har uppmärksammat att av alla socionomer kommer på arbetsledande befattningar, medan ledarskapsutbildning saknas i grundutbildningen. Föreningen tillsatte 1982 en utbildningsgrupp för att 'titta på frågan om en gemensam utbildning för anställda som är engagerade i . har också aktivt engagerat sig i frågan om en vidareutbildning för socionomerna, och frågan har ingående diskuterats och ventilerats på nordisk basis genom . Även den nationella, informella sammanslutningen av socionomutbildningsföreträdare i , för socionomutbildningar, har diskuterat och stött tanken på en vidare utbildning. har präglats av ett utvecklingsarbete av idéer, tankegångar och principer som kom till uttryck genom högskolereform samt genom tillkomsten av det tvärvetenskapliga ämnet socialt arbete. Vidare kan, kanske självklart, sägas att socionomutbildningen starkt påverkas av samhällsutvecklingen i stort: o Det statsfinansiella läget har medfört krympande resurser inte minst för socionomutbildningen. Även besparingarna inom den offentliga sektorn har som bieffekt påverkat socionomutbildningarna, anses de utgöra ett hot mot rekryteringen. Nedskärningarna av antalet nybörjarplatser har påbörjats, o Arbetslösheten bland de grundutbildade socionomerna har ökat och alltmer uppmärksammats. beräknade de öppet arbetslösa SACO-anslutna socionomernas antal till 300. En studie utförd av SSR () har också visat att av de socionomer som utexaminerades var arbetslösa , dvs. gick helt utan arbete. tyder emellertid vissa tendenser på att bilden kommer att förändras. Antalet sysselsatta inom socialvård beräknades 1980 vara ungefär 70 000, 1 och man räknar här med att vad beträffar just socionomerna så kommer antalet anställda att öka, främst i skogslänen under 1983-84, men även i övriga delar av riket, storstäderna undantagna, . 0 Studenternas medelålder tenderar att sjunka, kanske som ett led av förändringar i det s. k. kvotgruppssystemet, då en tredjedel av alla nybörjarplatser reserverades för dem med högst gymnasiebetyg - ett förhållande som den tidigare omtalade påtalat och söker åstadkomma förändringar till, bl. a. med motiveringen: Det har alltid ansetts vara en nödvändig förutsättning med en viss mognad och livserfarenhet hos de studerande för att de skall kunna klara av ett så krävande yrke som socialarbetarna. De nordiska ländernas grundutbildningar skiljer sig inte väsentligt åt i fråga om innehåll och uppläggning. Dock kan noteras att utbildningstidens längd i är , i tre eller tre och ett halvt eller ; har en treårig utbildning och slutligen en fyraårig. Däremot har , i och i , en ettårig vidareutbildning, den s. k. årskursen. I finns i en tvåårig vidareutbildning. måste nog även i övrigt sägas ha kommit längst av de nordiska länderna när det gäller fort- och vidareutbildning inom det sociala området. Vid alla socionomutbildningar där förekommer någon form av korta seminarier eller ad hoc-kurser. har, förutom sin forskningsutbildning, i stort de kurser som ges i behandlingsarbete vid skolorna i och . Vid samtliga utbildningar har pågått ett arbete med fort- och vidareutbildningsfrågor. Återkommande utbildning var ju också en av högskolereformens viktigaste principer. Alla socionomutbildningar, undantaget, erbjuder den utbildade socionomen forteller vidareutbildning i större eller mindre omfattning; forskningsförberedande kurser i socialt arbete, kurser i socialtjänst m. m. Vi menar att behovet av en vidareutbildning inom det sociala området är så stort att det är ställt utom all tvekan att en sådan bör inrättas. Mycket talar för, att det redan hårt utnyttjade LIE-anslaget inte bör ses som enda utvägen att finansiera en sådan utbildning, främst med hänsyn tagen till konkurrensen med annat kursutbud och andra utbildningsintressen 1 närregionen, även utöver AES-sektorn. Vi menar därför att en påbyggnadslinje som allmän utbildningslinje, men såsom en försöksverksamhet, bör inrättas. I likhet med det syfte som angivits för den i utarbetade men ej inrättade påbyggnadslinjen skulle syftet vara " att utifrån ett helhetsperspektiv ge den studerande ökade möjligheter till förändringsarbete inom det sociala området. Den tänkta linjen bör förutsätta en examen från en grundläggande utbildning som exempelvis socionom, lärare, fritidspedagog, psykolog, präst, läkare, polis etc. Starka skäl talar för att en sådan påbyggnadsutbildning skulle förläggas till högskolan i . Delvis talar de motiv som högskolan själv åberopade för att påbörja ett utvecklingsarbete med en vidareutbildning för en lokalisering till : o "Sorn svar på ett rop från fältet - Inte minst gäller detta rop från inlandet, där den grundutbildades möjligheter till fort- och vidareutbildning alltjämt är små i jämförelse med övriga delar av landet. Dock bör noteras att en påbyggnadslinje skall tillgodose utbildningsbehovet för riket i dess helhet; har dock inte högskolan i och dess sociala linje haft några rekryteringssvårigheter. o Arbetsmiljö - en fråga om att rätt ta till vara kvalificerade forskarutbildade lärares resurser. har en förhållandevis hög procent forskarutbildade lärare, o Frontlinjeutbildning - man måste föregripa utvecklingen så att morgondagens socialarbetare är förberedda på morgondagens problem, o Positivt för redan befintliga grundutbildningar. En kvalificerad vidareutbildning för en högskola som saknar forskarutbildning måste ses som närande för grundutbildningen ur flera aspekter. Men även andra skäl talar starkt för att en påbyggnadslinje av det slag som skisseras i motionen förläggs till högskolan i : har beredskap och kompetens för en påbyggnadslinje. Det finns stora möjligheter att med utgångspunkter i fältresurser och redan befintliga grundutbildningar ge en kvalitativt god påbyggnadsutbildning. Högskolans kompetens ligger inom AES-sektorn med tyngd inte minst på ämnen inom det beteendevetenskapliga området. Högskolan bedriver grundläggande utbildning inom de allmänna utbildningslinjerna: social linje, systemvetenskaplig linje, förvaltningslinje och personallinje. Därutöver finns de lokala linjerna för turism och rekreation och inhemska råvarusystem samt ett utbud av enstaka kurser främst inom AES-sektorn. har ingen fast forskningsorganisation, men alltsedan professurerna i rättsvetenskap och socialt arbete tillsattes i , för övrigt med ansvar för regionalt utvecklingsarbete, har samarbetet med dessa institutioner intensifierats. Utöver grundutbildningens resurser har man alltså bemödat sig om att ha tillgång till resurser från . Den forskning som bedrivits, bedrivs och uppmärksammats vid högskolan ligger till stora delar inom det sociala området. Inom den offentliga sektorn har högskolan ett flertal utbildnings- och utvecklingsuppdrag hos kommuner, landsting samt flera statliga länsmyndigheter. Högskolans koppling till den fasta fält- och forskningsstationen i : högskolan har varit starkt kopplad till det s. k. . är högskolan tillsammans med . och finansiär av forskningsenheten vid . Tjänsten som forskningsledare vid den fasta fältstationen upprätthålls också av lärare från högskolan. Den nära samverkan med det omgivande samhället som högskolan har i flera avseenden innebär att man inom länet ser högskolan som en regional resurs. Den landstingskommunala i utbildningar omfattar omsorgslinjen. Högskolan, främst sociala linjen. har för avsikt att försöka åstadkomma ett samarbete med denna. Det omgivande samhället har i flera avseenden visat på ett nytänkande inom det sociala området som högskolan avsett och avser att följa genom olika insatser. och främst sociala linjen har etablerat goda internationella kontakter, vilket är av största betydelse när det gäller att utveckla teoribildningen och nytänkandet inom det sociala området. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande inrättandet, som en försöksverksamhet, av en påbyggnadslinje inom det sociala området samt lokalisering av en sådan utbildning till högskolan i . () ()