ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Fö309 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fö309 m. fl. De värnpliktigas ekonomiska situation ^ot Den svenska försvarsförmågan bygger på att alla värnpliktiga är motiverade för sin uppgift inom försvaret. Värnpliktstiden får inte bli av ekonomiska uppoffringar och då relationerna med släkt och vänner saboteras av dåliga reseförmåner. utgör grundutbildningen ett avbräck i den värnpliktiges ekonomi. Alltför låg dagersättning och ett alltför lågt utryckningsbidrag tvingar många värnpliktiga att skuldsätta sig. Målsättningen måste vara att ingen skall behöva betala för att göra sin värnplikt. Ersättningarna måste anpassas efter detta. slog ÖB i en utredning fast att den genomsnittlige soldaten lånade . för att klara sig . Omräknat i kronor per dag innebar detta att dagersättningen borde legat på . per dag redan då. Med den inflation som varit börén ersättning på . per dag vara rimlig, vilket vi förordar. Tiden efter utryckningen och fram till den första lönen måste kompenseras. Försvarsministerns förslag att höja utryckningsbidraget till . räcker inte för att täcka kostnaderna efter utryckningen. Vi föreslår i stället att utryckningsbidraget höjs till . För värnpliktiga som är förlagda långt från hemorten är möjligheten att kunna komma hem på ett snabbt och effektivt sätt en förmån som inte får inskränkas. Försvarsministern delar i propositionen ÖB:s oro för kostnadsutvecklingen för värnpliktsresor och sympatiserar med hans strävan att nedbringa dessa kostnader. I klartext innebär detta att försvarsministern sympatiserar med tanken att försämra de värnpliktigas reseförmåner. Indragning av rätten för värnpliktiga på och i att flyga till kan inte accepteras. De värnpliktigas förmåner behöver förbättras inte försämras. kommunisterna förordar i stället ett system med rätt för de värnpliktiga till ett obegränsat antal resor på samtliga privata, statliga och kommunala kollektiva kommunikationsmedel. Övergången till lokalt kostnadsansvar är också ett sätt att försämra de värnpliktigas förmåner, även om det maskeras genom tal om decentralisering och samverkan med de värnpliktigas representanter i förbandsnämnder. Dels fungerar inte förbandsnämnderna på ett demokratiskt sätt, då de värnpliktiga inte har rätt att fatta beslut i denna typ av frågor, dels innebär det att förmånerna kommer att variera från förband till förband. Detta är inte bra. Förmånerna skall vara lika över hela landet. 1 1985/86. på att reglerna är generella, att alla har samma förmåner oavsett på vilket förband man har placerats Mot bakgrund av det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag till förbättring av de värnpliktigas ekonomiska förmåner, resor m. m. i enlighet med vad som föreslås i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1985/86 FÖ309
mot · G902Fö313 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fö313 () Lokalisering till av en sjöbevakningscentral Svensk kust från i norr till i väst är utsatt för främmande makts intresse. Antalet ubåtsincidenter har varit många. kunde en del av bevakningen ombesörjas av fyrpersonal och lotsar. Ny teknik har lett till att vi numera i stort sett bara har obemannade fyrar. Sjötrafiken har också undergått stora förändringar. Fartygen som trafikerar harblivit större och färre. Antalet lastageplatser har drastiskt minskats. Detta har medfört att behovet av lotsar minskat och lotsstationer lagts ned. Utforskningar av svenska farvatten har härigenom underlättats. Militära förstärkningar har kompenserat en del av den bevakning som lots- och fyrpersonal utfört. Sjöbevakningscentraler i vilka tull och marin samverkar finns på flera platser i . Den nordligaste är lokaliserad till i . Det är uppenbart att även om man har tillgång till avancerad teknik det är praktiskt taget omöjligt att tillfredsställande sköta den bevakning som behövs på sträckan StockholmHaparanda. Avgörande skäl talar för att en sjöbevakningscentral upprättas i , där marinkommando nord (KA 5) är lokaliserat. försvarskommitté, som har till uppgift att överväga och lämna förslag om totalförsvarets fortsatta utveckling och även bedöma säkerhetspolitikens inriktning bör enligt min mening av regeringen få i uppdrag att särskilt studera frågan om lokalisering av en sjöbevakningscentral till . Med åberopande av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om lokalisering av en sjöbevakningscentral till .
mot · G902Fö314 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fö314 (m) Minnesmedalj för beredskapstjänstgöring åren 19391945 högtidlighölls på flera håll i avslutandet av . Även om detta ej genom direkta krigshandlingar berörde , var det likväl en skickelsediger epok, som i efterhand bör uppmärksammas. hade i dagspressen framställts yrkande, att de värnpliktiga, som under dåvarande politiska orostid fullgjort en lång och väl vitsordad beredskapstjänstgöring, borde erhålla en särskild, officiell minnesmedalj (se , Medaljhistoriska studier, Nordisk Numismatisk 1942, s. 24). Förverkligandet av detta tilltalande förslag skulle utan tvivel i hög grad uppskattas av alla dem som med stora personliga uppoffringar bidragit att trygga vårt lands neutralitet under det pågående världskriget. Denna medalj, som bör utdelas efter ansökan, bör lämpligen administreras av Kungl. utformas i samarbete med vederbörande militära myndigheter, som svarar för kontroll och sammanställning av inkomna ansökningar. Utförandet bör vara enkelt, förslagsvis i brons, och förebild för utformningen kan sökas i det äldre svenska medaljbeståndet, t. ex. Hederstecknet för generalstabsvakt 18081809, som på frånsidan hade inskriptionen TAPPERT OCH PÅLITLIGT UPPFÖRANDE i fyra rader, medan åtsidan kan ändras till BEREDSKAPSVAKT 1939-1945. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om instiftande av en särskild minnesmedalj för beredskapstjänstgöringen åren 1939 1945.
mot · G902Fö316 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :FÖ316 m. fl. Samlevnadsundervisning i den militära befälsutbildningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:A604 hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om samlevnadsundervisning i den militära befälsutbildningen. () () hr/and (fp) () () () () ()
mot · G902Fö317 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fö317 m. fl. (vpk) Den militära verksamheten i 1985/86 FÖ317 322 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Jo773 hemställs 1. att hos regeringen hemställer om åtgärder så att koppartrådsspridningen vid militära torpedskjutningar upphör, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en utredning bör göras av militär verksamhet och dess miljöeffekter och konsekvenser för utnyttjande av och dess kustområden. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1985/86. 3 sami Nr FÖ3I7322
mot · G902Fö318 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Fö318 Tredje vice talman () Ändrade regler för näringsbidrag till tjänstepliktig Näringsbidrag för upprätthållande av rörelse kan endast utgå om den tjänstepliktige har sin huvudsakliga inkomstkälla från rörelsen och drivs av den tjänstepliktige eller av hans maka. Detta innebär bl. a. att om det i en rörelse finns flera delägare med lika stora andelar kan inte näringsbidrag utgå. Detta leder till orimliga konsekvenser för två personer som gemensamt driver t. ex. ett åkeriföretag. Enligt min mening bör näringsbidrag kunna utgå även om de tjänstepliktigas andel är hälften eller mindre i rörelsen, förutsatt att den tjänstepliktige har sin huvudsakliga inkomst från rörelsen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om ändrade regler för näringsbidrag i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · G902Fö320 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fö320 . () Försvaret av understryker i sitt betänkande att ett militärt angrepp skall kunna mötas varifrån det än kommer. Med hänsyn till vårt geografiska läge samt den militära kapacitet som finns eller kan tillföras olika delar av vårt närområde, måste särskild uppmärksamhet ägnas övre , östra , de södra delarna av landet samt vårt luftrum. Våra stridskrafter skall kunna utnyttjas med tyngdpunkt i gräns- och kustområdena för att därigenom i det längsta förhindra att en angripare får fast fot på svensk mark. Man kan emellertid inte bortse från risken att en angripare lyckas tränga djupt in i vårt land. Därför måste ett effektivt och uthålligt motstånd kunna föras i organiserade former i varje del av landet, även inom sådana områden som angriparen har tagit. Kommittén har pekat på den ökade risken för överraskande inledda militära angrepp och en angripares ökade möjligheter att tidigt genomföra bekämpning av mål i hela landet. För övre är dessa problem påtagliga eftersom betydande resurser måste tillföras från andra delar av landet i samband med en mer omfattande beredskapshöjning utöver den tillförsel som kontinuerligt sker redan i fredstid. I krig tillkommer en nödvändig avtransport söderut av skadade och sjuka liksom sannolikt flyktingar. Motsvarande problem torde kunna uppstå beträffande . Kommitténs genomgång av behovet av försvarsinsatser för olika delar av vårt land ger enligt min uppfattning inte tillräckligt stor uppmärksamhet åt försvaret av . I allt väsentligt får man en uppfattning att är så viktig. Det verkar som man glömt bort att det inte är en kvarts miljon man var stationerade till . Vi borde ha lärt oss av detta. Planeringen av vårt försvar är nu föremål för en parlamentarisk utredning. I det arbete försvarskommittén utför, anser jag det nödvändigt att avvägningen av våra försvarsinsatser sker på så sätt att försvaret av förstärks. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om betydelse i den operativa planläggningen försvarsbeslut.
mot · G902Fö322 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fö322 och () Anslaget till frivilliga försvarsorganisationer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Kr341 hemställs att ger regeringen till känna att det från försvarsdepartementets anslag till de frivilliga försvarsorganisationerna ävenledes som en extra åtgärd under /87 kan lämnas bidrag till folkrörelsernas freds- och nedrustningsarbete. () ()
mot · G902Fö402 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fö402 () Civilförsvarets uppgifter i fredstid blev det på flera orter strömavbrott i samband med kraftiga snöfall. I TV fick vi se vilka enorma bekymmer jordbrukarna hade med kor som stod och råmade i ladugårdarna för att de inte blev mjölkade och för att de inte fick tillräckligt med vatten. Man visade också vilka stora svårigheter det var att få fram mat och andra förnödenheter till framför allt äldre i ensligt belägna bostäder. Vad vore då naturligare än att civilförsvaret fick rycka in, både för att göra en verkligt angelägen insats och för att få realistisk träning i uppgifter som kommer att vara vanliga i ett krigstillstånd. Det finns också flera andra områden där civilförsvaret skulle vara till stor nytta, t. ex. vid miljö- eller andra olyckor där många människors snabba insatser är nödvändiga. I finns emellertid en lagparagraf som säger att civilförsvaret ej får användas utom i krigstid. Denna bestämmelse måste således upphävas eller modifieras. Civilförsvarets del av försvarsbudgeten föreslås bli . Katastrofsituationer av redovisat slag kostar alltid extra pengar. De kostnader som kan uppstå i form av ersättning för förlorad arbetsförtjänst och resor för civilförsvarspersonal som inkallas i fredstid bör därför kunna rymmas inom befintliga ramar. I andra länder, där man upplevt vad krig är, är det självklart att civilförsvaret i fredstid sätts in vid sådana tillfällen som dem jag beskrivit, därför att människorna då får realistisk träning i situationer som uppkommer i en krigssituation. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder för att civilförsvaret skall kunna göra nytta också i fredstid.
mot · G902Fö403 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fö403 () Civilförsvarets utrymningsplanläggning Civilförsvarets utrymningsplanläggning är under omprövning. Mot bakgrund av det bättre skydd som trots allt ges i utrymningsorter jämfört med de tidigare tilltänkta inkvarteringsområdena, avses utrymningar begränsas i största möjliga omfattning. Det oaktat kan utrymningar behöva genomföras såväl i form av frivillig utrymning som i form av beordrad utrymning av begränsade befolkningskategorier. I samband med att ny utrymningsplanläggning påbörjats har de tidigare anvisningarna till befolkningen, som varit publicerade i telefonkatalogerna, tagits bort. Detta förfarande synes märkligt, inte minst mot bakgrund av att i den upptryckta nya anvisningen Om kriget kommer", som utgör underlag för utbildning av civilförsvarspersonal, hänvisning görs till information i telefonkataloger. Det finns ett gammalt talesätt som säger att det är svårare att slåss med morgondagens organisation, som inte finns, än med gårdagens, som finns, men från vilken improvisationer kan behöva göras. Intill dess att en ny planläggning finns bör därför äldre planer fortfarande kunna användas. Den information som tidigare funnits i telefonkatalogerna måste därför åter införas i den reviderade form som kan vara påkallad. Mot bakgrund av detta hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen framförts om information till allmänheten om utrymningsåtgärder.
mot · G902Fö404 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Fö404 har ett principbeslut fattats att flygvapnets skall bytas ut mot nya helikoptrar. Avsikten är att anskaffningen av de nya helikoptrarna skall vara avslutad . Leveranserna av de nya helikoptrarna avses ske successivt troligen med början . De helikoptrar som flygvapnet förfogar över används inte i ringa omfattning för civilräddningstjänst och för sjuktransporter. Dessa helikoptrar är ytterst lämpliga för dessa ändamål. Det är sålunda möjligt att i dem ta in en sjukhussäng något som i sin tur innebär att transporter av patienter t. ex. mellan olika sjukhus på långt avstånd från varandra kan utföras utan att patienten behöver flyttas över till bår, något som kan vara både smärtsamt och komplicerat. har i sitt slutbetänkande Effektiv räddningstjänst (SOU 1983:77) bl. a. lagt fram ett förslag till förordning om försvarsmaktens medverkan i räddningstjänst m. m. I förordningen föreslås bl. a. en principiell skyldighet för försvarsmakten att medverka i räddningstjänst och att ställa flygplan till förfogande för sjuktransporter. Ett förverkligande av kommitténs förslag bygger givetvis på att försvaret har lämplig utrustning för att på ett effektivt sätt kunna delta i räddningstjänsten m. m. Inför den nyanskaffning av helikoptrar som planeras är det därför viktigt att sådana helikoptrar anskaffas som gör det möjligt för flygvapnet att i minst samma utsträckning som delta i räddningstjänsten m. m. a. bör de nya helikoptrarna vara konstruerade så att det liksom blir möjligt att i dem ta in en sjuksäng. I den propositionsförteckning som lämnades anges att en proposition om räddningstjänstiagstiftning avses avlämnas . Om dagens ordning beträffande medverkan av flygvapnets helikoptrar i räddningstjänst skall kunna fortsätta och om räddningstjänstkommitténs förslag beträffande flygvapnets framtida deltagande i räddningstjänsten skall förverkligas är det nödvändigt att flygvapnets nya helikoptrar har sådan utrustning och är av den storleken att sjuktransporterna med dem kan utföras i minst samma omfattning som . Upphandlingsförfarandet m.m. för helikopteranskaffningen kan väntas påbörjas . Det är viktigt att upphandlingen sker så att räddningstjänstkommitténs intentioner kan förverkligas. Eftersom upphandling snart skall påbörjas finns skäl att begära att vederbörande utskott behandlar motionen med förtur. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nyanskaffning av helikoptrar för räddningstjänst m. m. () () 1985/86 FÖ404
mot · G902Fö405 · 1986-01-23 00:00:00 — m. fl. (m) Lokaliseringen av kansliet för civilbefälhavaren i södra civilområdet för södra civilområdet är stationerat i medan militärbefälhavarens stab i södra militärområdet är placerad i . Kontakterna mellan civilbefälhavarens kanslier och militärbefälhavarens staber är betydande. För civilbefälhavarens kansli utgör kontakterna med militärbefälsstaben den allt övervägande delen av de externa kontakterna. I betänkandet Högre regional ledning (SOU 1978:77) framfördes flera argument för att lokalisera civilbefälhavarens kansli och militärbefälhavarens stab till samma ort. Milostab och CB-kansli är inte bara samgrupperade i krig utan kan också betraktas som integrerade delar i en totalförsvarsstab. En gemensam lokaliseringsort i fred underlättar krigsplanläggning, mobiliseringsförberedelser, övergång till krigsorganisation och verksamhet i krig. Vid lokalisering till samma ort kommer också personkännedomen att förbättras. MB och CB förbereder och genomför gemensamt ledningsövningar dels för milostab och CB-kansli, dels med fo-staber/länsstyrelser. Förberedelser för dessa övningar underlättas. Möjligheterna för CB-kansliet att tidigt kunna medverka i den militära planeringen och påverka denna förbättras. Förutsättningarna för att den militära och den civila krigsplanläggningen skall kunna samordnas ökar härigenom. Detta underlättar också för CB att inrikta och samordna den civila totalförsvarsplaneringen inom civilområdet. Den sistnämnda faktorns betydelse ökar om CB ges de ökade uppgifter som vi föreslår. MB:s samarbete med de civila totalförsvarsmyndigheterna underlättas. Detta samarbete får ökad betydelse i takt med försvarsmaktens ökade beroende av samhällets civila resurser. CB-kansliet har givetvis ett stort behov av att samarbeta även med övriga civila totalförsvarsmyndigheter. Planeringsgrunden för verksamheten inom milo/civo tas dock fram av MB och CB gemensamt. Järnvägsbefälhavare m. fl. regionala chefer kan därför i detta avseende betraktas som verkställande. Vi anser således att behovet av samverkan är störst mellan MB och CB och att denna samverkan också är av grundläggande betydelse. Mot den bakgrunden anser vi att principen bör vara att milostab och CB-kansli lokaliseras till samma ort. Däremot bör en lokalisering till samma byggnad undvikas för att understryka dels kansliets fristående ställning, dels kravet på att en väl fungerande samverkan mellan kansli och milostab inte får ersätta samverkan mellan . 1985/86 FÖ405 Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att beslutar att civilbefälhavarens kansli för södra civilområdet skall förläggas till . () () Med hänsyn till storleken på milostab resp. CB-kansli är det naturligt att kansliet flyttar till milostabens lokaliseringsort. Genom en lokalisering av civilbefälhavarens kansli till uppnås en samlokalisering med militärbefälsstaben. Kansliet kommer dessutom att ligga mera centralt inom civilområdet, vilket underlättar kontakterna med kommuner, landsting och näringslivet i övrigt.
mot · G902Fö407 · 1986-01-24 00:00:00 — och () Information till utländska medborgare om åtgärder vid krig eller kris I händelse av krig eller annan katastrof får svenska medborgare anvisningar om utrymning osv. En bra upplysning finns i telefonkatalogen och svenska medborgare får informationen även genom andra vägar som försvaret och civilförsvaret. Det finns hundratusentals utländska medborgare här i landet och många av dessa har svårt att ta del av informationen. Det finns således risk att tusentals utländska medborgare som vistas stadigvarande i landet kommer att stå helt handfallna i händelse av ett krig. De ansvariga myndigheterna har visserligen uppmärksammat frågan men har inget konkret planerat i förebyggande syfte. Det är viktigt att man på ett lämpligt sätt ger anvisningar på invandrarspråk vart de skall vända sig för att få ytterligare råd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av information till utländska medborgare om åtgärder vid krigssituation eller krisläge.
mot · G902Fö409 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fö409 m. fl. (fp) Planeringen av civilbefolkningens skydd i krig 1985/86 F5409 416 I den nya civilförsvarsplanläggningen skall utrymning ske i betydligt minskad omfattning. De planer för utrymning t. ex. av civilbefolkning som tidigare redovisats i telefonkatalogen är således ej aktuella att genomföra med den automatik som tidigare gällde. Många överväganden ligger bakom denna ändrade inställning. Behovet av att hålla i gång samhällsviktig verksamhet i krig har ökat. Den stora inflyttningen till storstäderna har minskat möjligheterna till inkvartering på landsbygden som man bedömer riskerna för terrorbombning av vår tätorter ha blivit mindre. En väsentlig del av civilbefolkningen måste, även om riskerna ibland bedöms som mindre, enligt vår mening beredas någon form av skydd mot vapenverkan, gas m. m. på sin vanliga bostadsort. Det har redan tidigare konstaterats att det råder en stor brist på skyddsrumsplatser. Detta gäller främst , och samt ytterligare ett tiotal stora tätorter som undantogs från skyddsrumsbyggandet . Detta är sålunda en allvarlig fråga. Det skulle ta till stora kostnader att ersätta bristerna som också är ojämnt fördelade. I annat sammanhang har vi påpekat vikten av att helhetsbilden bättre klarläggs när de kostnadskrävande fullständiga skyddsrummen förläggs. En enklare form av skydd kan erbjudas i s. k. skyddade utrymmen vilka åstadkoms genom mindre förstärkningar och skyddsanordningar i befintliga byggnader. Dessa skulle utföras i beredskapsläge och krig. För ett effektivt utförande av dessa skyddade utrymmen krävs planering i fred. Planeringen bör omfatta lokalisering av lämpliga objekt, förteckning av åtgärder, materialåtgång samt placering av personer med lämplig byggteknisk utbildning på dessa uppgifter. En övergripande planering pågår genom och byggnads- och reparationsberedningen (BRB). En snabb utbyggnad av skyddade utrymmen kräver tillgång på byggnadsarbetskraft; har militära försvaret behov av befästningsarbeten. Många byggnadsarbetare ingår också i försvarsmaktens förband för helt andra uppgifter. Vi finner det därför angeläget att ökad uppmärksamhet ägnas byggverksamhetens personalförsörjning i beredskap och krig. har börjat avsätta ekonomiska medel till kommunerna som övertar ansvaret för planering redan i fred av de skyddade utrymmena. 1 1985/86. 3 sami Nr FÖ409416 Att utföra denna planering först vid krigsfara är mycket vanskligt. Brist finns då t. ex. på lämplig personal för uppgifterna på de olika orterna. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om planering av skyddade utrymmen för civilbefolkningen vid krig och krigsfara, särskilt vad gäller behovet av byggarbetskraft. () () 1985/86 FÖ409
mot · G902Fö410 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fö410 () Hörselskadads möjligheter att uppfatta larmsignaler Vid krigs- eller katastroflarm ljuder signalen Hesa . Denna uppfattas ej av hörselskadade personer. En möjlighet att lösa detta problem vore eventuellt att koppla larmet till vederbörandes telefonsignal, som för döva signalerar på visuell väg. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att vederbörande myndighet får i uppdrag att utreda frågan om larmsignal vid krigs- eller katastroflarm, som kan uppfattas också av döva.