mot · GA02Ub322 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub322 . Åsling (c) Bidraget till driften av gymnasieskolor Utbildning är en viktig förutsättning för materiell och kulturell tillväxt. Särskild betydelse har väl avvägda, flexibla utbildningsinsatser i områden med markerade utvecklingsbehov. Utbildning bör med andra ord betraktas som ett utomordentligt regionalpolitisk! Inte minst gäller detta de regionalt arbetsmarknadsanknutna påbyggnadsutbildningar, som på försök får anordnas efter beslut av länsskolnämnderna. Gynnsamma effekter av utbildningsinsatserna har redan visat sig både på den lokala näringslivsstrukturen och när det gäller företagsutveckling. Ökat kunnande har bl. a. tillförts sådana företag som för sin utveckling kräver mer av högteknologiskt kunnande men som saknar möjligheter att rekrytera personal med högskolebildning. För de mindre företagen i glesbygdslänen har påbyggnadsutbildningarna fått särskilt stor betydelse. Länsskolnämnderna har också genom sina kontakter med skolstyrelserna och det lokala näringslivet kunnat stimulera en utveckling,karakteriserad av betydande flexibilitet i kursutbudet. Detta har inneburit dels att kurser som anordnats utbytts mot nya, dels att läroplaner, kursinnehåll m. m. förändrats, där så erfordrats. I budgetpropositionen Bil. 10, s. 124125 föreslås en betydande minskning av den lilla ramen i förhållande till redan fattat riksdagsbeslut, eller från 33 230 till 29 230 årselevplatser. Minskningen motiveras av det dåliga platsutnyttjandet, av att behov av högskoleavlänkande utbildningar ej längre föreligger, samt av att vissa kurser i praktiken är avsedda för redan anställda personalgrupper hos företag m. fl. Inget av de angivna motiven är hållbart, sett i ett regionalpolitisk! En kurs som enligt läroplan har elevantalet 30/klass kan i ett glesbygdsområde som totalt rekryteringsunderlag ha färre än 30 elever men ändå böra genomföras med hänsyn till utbildningens betydelse för trakten. De regionalt arbetsmarknadsanknutna utbildningarna har vidare så utformade läroplaner att kurserna ej kan betraktas som högskoleavlänkande. Läroplanskonstruktioner och intagningsförfarande garanterar slutligen att kurserna inte får karaktär av uppdragsutbildning för enskilda företag. Att bibehålla den lilla ramen vid den nivå beslutat är också en fråga om att bibehålla trovärdigheten hos det planeringssystem fastställt för gymnasieskolan. På grundval av riksdagsbeslutet har länsskolnämnderna inom sina länsramar tilldelat kommunerna årselevplatser och fastställt organisation och kursutbud. Information om detta har givits genom SYO-funktionärer, genom trycksaker m. m., och intag ningsnämnderna börjar efter den sista ansökningsdagen den sitt intagningsarbete. Att senare i vår avvisa sökande till beslutade och utannonserade kurser vore synnerligen olyckligt. Att nu minska intagningskapaciteten inom lilla ramen är alltså av en rad skäl synnerligen olämpligt. Mot bakgrund av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att i överensstämmelse med tidigare fattat beslut beträffande Bidrag lill driften av gymnasieskolor fastställa lilla ramen att omfatta 33 230 årselevplatser, varav 12 530 utgör minimum för regionalt arbetsmarknadsanknutna påbyggnadsutbildningar. . Åsling (c) 1986/87 Ub322