ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Sf424 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf424 och () Studielitteratur för synskadade Medelsåtgången för produktionen av studielitteratur till synskadade högskolestuderande översteg /85 kraftigt det anslag som hade beviljats. På grund av det kraftiga överskridandet förändrades anslaget till studielitteraturen från ett förslagsanslag till ett reservationsanslag. 1 budgetpropositionen uttalar nu statsrådet att han inte är beredd att förorda en återgång till förslagsanslag. Motivet för att behålla reservationsanslaget är alltså att man befarar att det blir för dyrt med ett förslagsanslag. Detta synsätt innebär i realiteten att man antingen anser att det finns för många synskadade som läser vid högskola eller att vissa får finna sig i att få sin litteratur anpassad till tillgängligt medium på andra vägar än via talboks- och . Det senare fallet leder knappast till någon besparing, då det blir de enskilda högskolorna i stället för talboks- och som får finansiera studielitteraturen, för att inte tala om vilket merarbete detta skulle innebära för de synskadade studerandena. Konsekvensen av det förra blir att synskadade inte skall ha samma rätt som övriga att bedriva högre studier. Det enda rimliga när det gäller anslaget till studielitteratur för synskadade är att alla de som behöver den anpassning av litteraturen som det är fråga om också skall ha den. Det finns vissa prioriteringar för litteraturproduktionen. I regleringsbrev för /85 anges följande för hur anslaget skall disponeras. bör prioritera produktion av kurslitteratur för studerande som genomgår grundläggande högskoleutbildning eller annan utbildning som kan antas vara av direkt värde för vederbörandes yrkesverksamhet. Av detta regleringsbrev framgår att synskadade inte har rätt att studera vid högskola på samma villkor som övriga. Möjligheterna till forskningsstudier eller studier som inte syftar till annat än att man vill berika sitt eget vetande är med andra ord beskurna för synskadade. betyder därmed att synskadade diskrimineras när det gäller högre studier. Kraven på prioriteringar vid produktionen av studielitteratur för synskadade bör upphävas. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att de prioriteringar för produktionen av studielitteratur som anges i regleringsbrev för /85 upphävs. () () 1985/86 Sf424
mot · G902Sf425 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf425 m. fl. (s) Återbetalningen av studiemedel Ett forskningsprojekt vid i redovisar färska siffror som tyder på att den sociala snedrekryteringen till högskolan har förstärkts . Endast av män från arbetarhem söker sig till högre utbildning. Andelen studerande från högre socialgrupper är speciellt stor på de långa traditionella högskoleutbildningarna såsom läkarlinjen, juristlinjen och ekonomlinjen. Situationen är något annorlunda för kvinnor, där rekryteringen till högskolan har ökat från alla socialgrupper. Det bör dock noteras att en stor andel av de kvinnliga studerandena söker sig till kortare linjer, som är mindre attraktiva på arbetsmarknaden. De studiesociala stödformerna har till syfte att ge alla, oavsett social bakgrund eller ekonomiska förhållanden, lika möjligheter till studier på den nivå stödet är avsett för. Regeringen har uppmärksammat problemen med snedrekryteringen till olika utbildningar och tillsatte en studiemedelskommitté (U 1985:09) med uppgift att utreda behovet av förändringar av studiemedelssystemet. Kommittén skall bl. a. ta upp studiemedelsbeloppets storlek, regler för avskrivning, hänsynstagande till makes ekonomi vid återbetalningen och studiemedelssystemets förhållande till andra system. Det är troligt att en bidragande orsak till den sociala snedrekryteringen är att ungdomar från arbetarhem har en inneboende rädsla för att skaffa sig skulder, eftersom skulder en gång dock skall betalas. Återbetalning av studiemedelsavgiften är helt förlagd till den senare hälften av kalenderåret. Betalningsperioderna är juli, . Detta upplevs av många återbetalningsskyldiga, speciellt barnfamiljer, som mycket betungande. Det är ju dessa månader som är särskilt krävande för familjeekonomin vad gäller t. ex. semester, skolstart och idylliskt julfirande. Återbetalning av studiemedelsavgiften bör fördelas jämnare över kalenderåret, t. ex. februari, maj, eller i likhet med planerade utbetalningar av studiemedel. En ökad flexibilitet och mindre stelbenthet vid centrala () behandling av olika återbetalningsärenden, som t. ex. ansökningar om partiell befrielse eller anstånd, skulle också vara till fördel för de studiesociala strävandena. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av att återbetalningsperioderna för studiemedelsavgiften fördelas jämnare över kalenderåret. () () 1985/86 Sf425
mot · G902Sf427 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf427 m. fl. 1985/86 Sf427 432 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Kr312 hemställer vi att beslutar om en höjning av studiemedelsnivån från av basbeloppet till från . () () . Åsling (c) . () () () () P.-O. () 1 1985/86.
mot · G902Sf428 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf428 m. fl. (fp) Äktamakeprövning, pappaledighet m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion I985/86:A604 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om studiemedelskommittén i vad avser avskaffande av äktamakeprövningen vid återbetalning av studiemedel, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av en pappamånad vid barns födelse, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om en bred informationskampanj i syfte att uppmuntra pappaledighet. () () hr/and (fp) () () () () ()
mot · G902Sf429 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf429 () Reglerna för utbetalning av studiemedel I budgetproposition 1985/86:100 bil. 10 föreslår föredragande statsråd en förändring av utbetalningsrutinerna för studiemedel. Förslaget innebär att den studerande även vid den andra utbetalningen av studiemedel under terminen skall insända studieintyg från läroanstalten. Motivet för förändringen är att man på så sätt skall kunna minska summan oriktigt utbetalade studiemedel. Förslaget skall ge en besparing för statskassan. Någon analys av vad förslaget kostar högskolorna som skall utfärda ytterligare en omgång studieintyg finns inte i propositionen. Högskolornas administration har debatterats och diskussionen har i första hand gällt hur man skall kunna minska administrationen. Utbildningsministerns förslag går på den här punkten i motsatt riktning. Det är dessutom osäkert om man gör några större besparingar på studiemedelsutbetalningarna. Den besparing som blir följden av ett andra intyg försvinner troligen i form av ökade kostnader hos högskolorna. Förslaget är dåligt underbyggt och bör därför avvisas av . Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att beslutar att avslå förslaget om nya regler för utbetalningen av studiemedel.
mot · G902Sf431 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf431 Per m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Ub838 hemställs 1. att beslutar att till E 4. m. för /87 anvisa ett förslagsanslag av 4 , 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om studiestöd för studier utomlands, 3. att avslår regeringens förslag att krav på studieintyg från läroanstalten skall gälla även terminens andra utbetalning, 4. att beslutar att de särskilda anslagsposterna Uppsökande verksamhet på arbetsplatser samt Planering av uppsökande verksamhet och utbildning av studieorganisatörer samt information om vuxenstudiestöden bestäms till sammanlagt , 5. att beslutar fastställa timstudiestödet till . 6. att beslutar fastställa antalet timstudiestöd till 15 000, 7. att beslutar fastställa dagstudiestödets inkomstbidrag till , 8. att beslutar fastställa antalet dagstudiestöd till 13 000, 9. att beslutar fastställa antalet vuxenstudiestöd till 14 200, 10. att beslutar avslå regeringens förslag om en tvåårig försöksverksamhet med ett utvidgat kollektivt ansökningsförfarande för dagstudiestödens internatbidrag, 11. att beslutar godkänna att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /87 används för att finansiera anslaget E 5. Vuxenstudiestöd m. m., 12. att beslutar att till E 5. Vuxenstudiestöd m. m. för /87 anvisa ett reservationsanslag av , 13. att beslutar fastställa det högre beloppet av timersättningen till . 14. att beslutar godkänna att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /87 används för att finansiera anslaget E 6. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar. 15. att beslutar att till E 6. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar m. m. för /87 anvisa ett förslagsanslag av , 16. att beslutar att till E 8. Bidrag till vissa studiesociala ändamål föe /87 anvisa ett reservationsanslag av . 1985/86 Sf431 (m) () (m) () () (m) ()
mot · G902Sf432 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf432 m. fl. Ändring i lagen om socialavgifter, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:A276 hemställer vi 1. att antar 2 kap. 1 § i regeringens förslag till lag om ändring i lagen om socialavgifter i nedan som Motionärernas förslag betecknade lydelse: Regeringens förslag: Motionärernas förslag: En arbetsgivare skall på det avgiftsunderlag som anges i 3 5 §§ betala 3. tilläggspensionsavgift efter den procentsats som anges i särskild lag 7. arbetsmarknadsavgift med 7. arbetsmarknadsavgift med 9. vuxenutbildningsavgift med 9. vuxenutbildningsavgift med Arbetare som avses i 1 kap. 2 § andra stycket skall dock betala endast tillläggspensionsavgift. Staten betalar inte arbetsskadeavgift. 2. att till vuxenstudiestöd m. m. under tionde huvudtiteln för /87 anvisar ett reservationsanslag av . fsj fsj ()
mot · G902Sf502 · 1986-01-10 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf502 och () Tidsbegränsat arbetstillstånd för flyktingar Arbetet utgör basen för den egna och familjens försörjning. Arbetet är därigenom en förutsättning för den självkänsla som följer av att vara ekonomiskt oberoende, att kunna stå på egna ben och kunna påverka sin framtid. Arbetet ger också en av de främsta möjligheterna till sociala kontakter och social identitet. Av dessa skäl slår vi i vakt om det som har kommit att kallas rätten till arbete. Denna rätt har inte den som kommer till som flykting. Arbetstillstånd beviljas först i samband med uppehållstillstånd. har strömmen av flyktingar till ökat. På grund av situationen i många av de länder från vilka flyktingarna kommer, kan vi förvänta oss en fortsatt avsevärd flyktingström till . Detta ställer stora krav på våra resurser att ta emot, utreda och placera flyktingar. Utredningstiderna kan i många fall bli långa. I de fall uppehållstillstånd icke beviljas och överklagande sker till regeringen, kan vistelsetiden i innan slutlig klarhet föreligger om många flyktingars framtid bli årslång. Flyktingarna utsätts för mycket stora påfrestningar. Till dessa hör den påtvingade sysslolösheten. Människor som flyr till ett nytt land är i allmänhet inställda på att genom eget arbete skapa sig en ny framtid och göra rätt för sig. När de kommer till hamnar de i en beroendesituation utan möjlighet att nämnvärt påverka sin tillvaro som frågan om uppehållstillstånd behandlas. Detta innebär också påfrestningar på den svenska opinionens syn på flyktingarna. Den kritik som framförs i olika sammanhang bygger ofta på det förhållandet att flyktingarna lever på skattebetalarnas pengar. Flyktingarna upplevs som ett hot mot den egna välfärden. Kunskapen om att de enligt nu gällande regler förmenas rätten att själva arbeta för sitt uppehälle är obefintlig. Skall kunna föra en flyktingpolitik präglad av anda och västerländsk humanitet i överensstämmelse med och med solidarisk uppslutning av hela befolkningen måste sådana faktorer undanröjas, vilka kan bidra till att underblåsa ett spirande främlingshat. Ett led i en sådan politik måste vara att underlätta flyktingarnas uppehåll i vare sig det gäller permanent eller . Ett eget arbete är en väsentlig beståndsdel i flyktingars tillvaro och omgivningens syn på flyktingen. Flyktingar bör därför kunna beviljas tidsbegränsat arbetstillstånd redan då det står klart att deras fall skall tas upp till utredning om uppehållstillstånd. Med anledning av ovanstående hemställs att beslutar begära att regeringen vidtar sådana förändringar i utlänningsförordningen att flykting kan erhålla tidsbegränsat arbetstillstånd utredning om uppehållstillstånd pågår. 1985/86 Sf502
mot · G902Sf503 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sf503 m. fl. (s) Reglerna om uppehållstillstånd vid skilsmässa Kvinnojourerna har i sitt arbete kommit i kontakt med invandrarkvinnor som är sammanboende eller gifta med män som utsätter dem för våld. Proposition 1983/84:144 om invandrings- och flyktingpolitik innebär att den utlänning som har anknytning till landet genom äktenskap eller sammanboende inte får permanent uppehållstillstånd utan beviljas ett tidsbegränsat tillstånd . Vad som bedöms är om det föreligger faktisk samlevnad. Uppehållstillståndet förnyas var sjätte månad, kan kvinnan accepteras som invandrare. Detta försätter kvinnan i en total beroendeställning av mannen. Erfarenheterna från kvinnojourerna landet runt visar att invandrarkvinnorna trots misshandel och våldtäkt väljer att gå tillbaka till mannen inför risken att bli utvisad. Kvinnorna lever ofta i total social isolering. De saknar ofta släkt och vänner som kan hjälpa dem. Det egna landets kulturella mönster gör det oftast omöjligt för kvinnan att återvända till sitt land. Familjen förskjuter ofta kvinnan eftersom det är en skam att vara frånskild och att hon inte enligt landets seder har uppfyllt sina förpliktelser som hustru. Prostitution är oftast den enda utvägen för dessa kvinnor. Enligt riktlinjerna för invandrings- och flyktingpolitiken skall hänsyn tas till samtliga omständigheter i det enskilda fallet. som den s. k. tvåårsregeln automatiskt medför utvisning vid skilsmässa om äktenskapet inte har varat . På grund av utvisningshotet vågar många kvinnor inte ta risken att anmäla sin partner. Vi anser att en omprövning av tvåårsregeln är nödvändig så att invandrarverket åtminstone väntar med utvisning när rättsprövning pågår och att vid fällande dom kvinnan får stanna i . Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär omprövning av tvåårsregeln på så sätt att invandrarverket får skyldighet att ompröva dessa ärenden på rådande omständigheter efter skilsmässan. () () () ()
mot · G902Sf506 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sf506 () inträde i () ICM (), tidigare , som bildades har hjälpt drygt en halv miljon flyktingar och andra nödställda att lämna . hjälpte de flyktingar från bl. a. , och . har ICM på nytt engagerats i de europeiska flyktingproblemen. Man har sedan återtagit samarbetet bl. a. vid räddningen av flyktingar från och . har också bidragit med betalning av transportkostnader och man skickar observatörer till konferenser anordnade av ICM. Invandrarministern har framträtt vid en konferens anordnad av ICM. I olika sammanhang utnyttjar alltså organisationens tjänster, deltar i verksamheten samt bidrar ekonomiskt utan att vara medlem. Genom att återinträda i organisationen skulle också ha möjlighet att ha inflytande över räddningsarbetet. Organisationen spelar stor roll när möjlighet ges för judar att lämna . Den spelar dessutom en allt större roll när flyktingar nu återvänder till sina hemländer. Jag har i fråga till utrikesministern fört fram kravet på ett svenskt återinträde i ICM. Vid det tillfället utlovade statsrådet att man efter utvärdering skulle överväga frågan om återinträde. Min uppfattning är att skyndsamt bör återinträda i ICM. Med hänvisning till vad i motionen framförts hemställs att hos regeringen begär förslag om inträde i ICM ().
mot · G902Sf508 · 1986-01-24 00:00:00 — i och () En högtidlig ceremoni vid erhållande av svenskt medborgarskap Då en invandrare blir svensk medborgare sker detta i form av att man erhåller ett skriftligt bevis på detta. Enligt uppgift anser många nyblivna svenska medborgare att någon form av högtidlighet borde föregå erhållandet av svenskt medborgarskap. När en person i har fått sin ansökan om kanadensiskt medborgarskap beviljat, fastställer medborgarskapsdomstolen tidpunkt för en offentlig ceremoni under vilken vederbördande skall avlägga medborgarskapseden. Vanligen brukar det vara fler personer som avlägger eden. Själva ceremonin äger rum i medborgarskapsdomstolarnas lokaler. En högtidligare ceremoni av något slag förekommer alltid i när en person blir amerikansk medborgare. Ceremonin äger rum på en federal domstol där vederbörande inför en federal domare avlägger en ed och därvid lovar bl. a. att inte bryta mot någon bestämmelse i den amerikanska konstitutionen eller i amerikansk lag. I regel är det flera personer som avlägger medborgarskapseden. Ofta inbjuds en gästtalare att hålla ett anförande och det är inte ovanligt att en militär musikkår spelar under ceremonin. Också i förekommer det ceremonier i någon form när en person blir australiensisk medborgare och får avlägga medborgarskaps- eller trohetseden. I regel är det flera personer som inför en immigrationstjänsteman avlägger denna ed. förläggs tidpunkten för en sådan ceremoni till en speciell dag, t. ex. nationaldag. Ceremonierna i sammanhanget blir då av högtidligare slag med musik, anföranden och flaggceremonier etc. Det kan alltså finnas skäl för att även vi i vårt land omger ett nyblivet medborgarskap med ett större mått av högtidlighet. Ute i kommunerna borde man samla dem som erhållit medborgarskap till någon form av högtidlighet. Detta bör dock ske under för kommunerna frivilliga former och den som erhållit svenskt medborgarskap skall självfallet inte tvingas delta om intresse saknas. Vi tror att många nyblivna svenska medborgare skulle värdesätta någon form av ceremoni i samband med erhållandet av medborgarskapet. Åberopande det anförda hemställs / att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en högtidlighet för dem som blivit svenska medborgare. () ()
mot · G902Sf510 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf510 m. fl. (c) Flyktingpolitiken Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:U510 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna'vad som i motionen anförts om individuella utredningar om flyktingbarn, 2. att uttalar sig för att inga flyktingfamiljer får splittras genom myndigheternas agerande. . Åsling (c) () (c) () P.-O. () 1985/86 Sf510516
mot · G902Sf511 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf511 () Arbetsgivares anmälningsplikt enligt utlänningsförordningen är arbetsgivare som anställer en utlänning som fyllt enligt 62 § utlänningsförordningen skyldig att göra skriftlig anmälan härom till polismyndighet när utlänningen tillträder och slutar anställningen. Det gäller även för medborgare i annat nordiskt land. Underlåtenhet att fullgöra anmälningsskyldigheten kan enligt 96 § utlänningslagen medföra böter eller, när omständigheterna är försvårande, fängelse . Sedan mycket länge är det också allmänt bekant, att denna anmälningsskyldighet inte fungerar. I synnerhet när det gäller nordiska medborgare och generellt i fråga om utlänningar torde en mycket stor andel av landets arbetsgivare antingen inte känna till bestämmelsen eller inte påminna sig den i aktuella situationer. () uttalade i sitt delbetänkande Invandringspolitiken, SOU 1983:29 (s. 178), att den sammanlagda nyttan av arbetsgivaranmälningarna inte är så stor i förhållande till resursinsatsen att verksamheten bör upprustas och behållas. Kommitténs enhälliga förslag var sålunda att systemet med arbetsgivaranmälningar skulle slopas. Värdet av upplysningsskyldigheten ansågs inte ens svara mot det offentligas kostnader för systemets administration. Det finns emellertid även nackdelar utöver dem som IPOK anförde. En sådan är den extra arbetsbelastning det innebär för företagen. En annan och viktigare är att det för alla parter innebär ytterligare ett onödigt regelverk att hålla reda på. Det är också sannolikt att blotta vetskapen om att det finns någon form av bestämmelser om anmälningsskyldighet kan påverka benägenheten att, i vart fall när det gäller korttidsanställningar, anställa invandrare. Dessutom rimmar det illa med den gemensamma nordiska arbetsmarknaden att ha regler om att arbetsgivare skall anmäla till polisen när medborgare från annat nordiskt land börjar eller slutar anställning. Med åberopande av vad som ovan anförts hemställer jag att beslutar att avskaffa utlänningslagens bestämmelser om arbetsgivares skyldighet att till polismyndighet anmäla när utländsk medborgares anställning påbörjats resp. upphört.
mot · G902Sf514 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf514 m. fl. (s) Flyktingpolitisk forskning Invandringen till av flyktingar har mycket konkret aktualiserat behovet av forskning om varför flyktingarna kommit hit och vilka konflikter som drivit dem på flykten. För att öka förståelsen av varför tillämpar den internationella flyktingkonventionen, som innebär att vi är skyldiga att ta hand om de flyktingar som kommer hit, behövs ofta mycket detaljerade fakta om bakgrunden till de konflikter som drivit människor på flykten. Vi saknar nästan helt sådan forskning här. Delegationen för invandrarforskning har i motvind och med knappa anslag försökt initiera forskning om sådana frågor. Vi vet att det finns ett starkt samband mellan väpnade konflikter och flykt. Vi kan inte bara sitta här hemma och förfina mottagnings- och utvisningspolitiken, vi måste också kunna gå till grunden med orsakerna till de växande flyktingproblemen. Eftersom kunskapsunderlaget är mycket bräckligt krävs forskning. I första hand krävs forskning om konkreta pågående oroshärdar, särskilt angående förutsättningarna för varaktiga lösningar av dessa konflikter. Det finns en del forskning om orsakerna till väpnade konflikter och lösning av sådana konflikter som har hög relevans för flyktingforskningen (t. ex. vid universiteten i , och ) om och södra . Denna är av stort intresse för vår grundläggande förståelse av varför det blir så stora flyktingströmmar. Liknande fredsforskning krävs för varifrån ett växande antal människor tvingas fly. Flyktingarna kommer dock sällan från länder med vilka har nära bistånds- eller handelssamarbete. En bråkdel av världens flyktingar tar sig till . Men svensk flyktingpolitik gäller inte bara mottagningen av flyktingar i . Vår flyktingpolitik är att i första hand söka bistå och lösa flyktingproblem i de regioner flyktingarna befinner sig i. Det krävs därför väsentligt ökade kunskaper om flyktingproblemens politiska och ekonomiska orsaker. Särskilt två skäl talar för ökad forskning. Flyktingproblemen förutses inte minska det närmaste decenniet. Vi saknar kunskaper om vilken typ av konfliktlösningar som på bästa sätt minkar anledningarna till flykt. Flyktingar som kommer till för med sig sina konflikter. Vi saknar tillräckliga kunskaper om dessa konflikter eller möjligheter att minska flyktingproblemen i världen. Forskning är en förutsättning för ökade kunskaper i denna fråga. Stödet bör kunna kanaliseras bl. a. genom Mot. 1985/86 delegationen för invandrarforskning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som angetts i motionen om behovet av flyktingpolitisk forskning. () ()