mot · G902A479 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A479 m. fl. (s) Regionalpolitiska åtgärder i Befolkningsutvecklingen är en viktig indikator på arbetsmarknadsproblemen i ett län. Befolkningen i riket ökade med 0,. I Bergslagen minskade invånarantalet med 0,, och för var nedgången ännu kraftigare eller 0,. I absoluta tal minskade befolkningen i med 1226 personer 1983, med 1016 personer 1984 och med 1425 invånare 1985. Det senare var den kraftigaste minskningen i hela landet. Även för hela treårsperioden har haft en av de största minskningarna i riket. En befolkningsmässig nedgång under ett enstaka år kan möjligen accepteras, men kraftig minskning av befolkningen under en följd av år är en utomordentligt allvarlig indikator på stora sysselsättningsproblem. Samtliga kommuner i länet minskade sin befolkning (se tabell nedan). Tabell: Befolkningen i Minskningen har varit störst i kommun i absoluta tal. Procentuellt tillhör kommuns minskning de högsta i riket. Bakom de negativa befolkningssiffrorna ligger djupgående sysselsättningsproblem i . Trots att konjunkturerna har varit goda finns det en kvardröjande arbetslöshet som ligger på en nivå som inte kan accepteras. Kraftiga strukturförändringar inom basnäringarna, främst järn- och stålindustrin samt pappers- och massaindustrin, har resulterat i företagsnedläggelser, hög arbetslöshet och ogynnsam befolkningsutveckling. Det gäller hela Bergslagen. Det gäller också i hög grad . industrisysselsättningen i länet finns inom utsatta basnäringar. Bara Norr- Mot. botten har en högre andel sysselsatta inom basindustrin. Arbetslöshetsstatistiken för visade mycket höga siffror för länet. Det var 6514 personer som var arbetslösa, och till det fick läggas 8506 personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Antalet lediga platser var enbart 478. Det innebär 14 sökande på varje ledigt arbete. Även vid en jämförelse med riket är arbetslöshetssiffrorna oroväckande höga. Arbetslösheten i riket låg på 3,medan hade . I riket fanns 4,i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. För länet var siffran 5,. Sammanlagt var siffran i riket 7,och i länet 9,. Mycket allvarlig är arbetsmarknadssituationen för ungdomar. 2034 ungdomar fanns i ungdomslag vilket utgör 23,av ungdomarna i åldern . Det är den i särklass högsta siffran i riket där genomsnittet är 12,. Arbetslösheten för åldersklassen uppgår till 10,. Det bör noteras att arbetsmarknadssituationen har förbättrats jämfört med . Det gäller hela riket och även . Men länets relativa situation har inte förbättrats. har, tillsammans med , och , den högsta arbetslösheten i landet. Industristatistiken visar också att det rör sig om en mycket kraftig nedgång av industrisysselsättningen i länet. Den senaste siffran som härrör visar på den lägsta siffran . Minskningen var personer eller minus 7,. har över 4000 arbetstillfällen försvunnit inom industrin i länet. Alla siffror visar samma sak. En kraftig befolkningsminskning i följd över hela länet talar sitt tydliga språk. är ett av de absolut hårdast utsatta länen i landet. , och är de kommuner i som haft allvarliga sysselsättningsproblem och befolkningsminskningar. har dessa tre kommuner sammanlagt förlorat närmare 4000 industrijobb och minskat sin befolkning med över 4000 personer. De har också mycket höga andelar sysselsatta inom tillverkningsindustrin, av totala antalet sysselsatta. Flertalet av dessa finns inom basindustrierna. Utvecklingen har varit fullt jämförbar med den i t. ex. Udde vallaregionen, där mycket omfattande statliga åtgärder har satts in. Därför är det ett krav från vår sida att ett lika omfattande statligt åtgärd sprogram sätts in i dessa tre kommuner. Nedan redogörs i korthet för utvecklingen i kommunerna. har förlorat 1 856 industrisysselsättningstillfällen. Man har ett totalt beroende av ett företag, . av de industrisysselsatta 1983 fanns inom det företaget. Av den totala sysselsättningen återfinns inom tillverkningsindustrin mot i genomsnitt för riket . har ökat sin sysselsättning något men man har Mot. 1985/86 problem att rekrytera inom kommunen eftersom det man mest söker är A479 högutbildade tekniker som inte finns inom kommunen . är den kommun i länet som har haft den absolut sämsta befolkningsutvecklingen . Man har förlorat 2445 personer varav utflyttningen svarar för den största delen, 1 850. De flesta är ungdomar och personer i yrkesaktiv ålder. Tendensen till fortsatt stor utflyttning är trolig och mycket allvarlig för kommunen. mot föreg, år har enligt industristatistiken förlorat 435 industrisysselsatta . Man är mycket beroende av trä- och massaindustrin. av de industrisysselsatta fanns inom denna bransch. Totalt sysselsätts av alla sysselsatta inom tillverkningsindustrin. Kända större neddragningar uppgår till minst 300. Varslade och beslutade nedskärningar beräknas till minst 600. Komponentfabriken, Korsnäs-Marma sulfitfabrik (har minskat med ca 300) Kätting NBC Antal berörda 55 varslade 250 nedläggning 1989 87 varslade fr. o. m. 1987 80 flytt, till 50 varslade 35 varslade har haft en mycket negativ befolkningsutveckling. har kommunen minskat med 900 personer. uppgår minskningen med över 200 personer . mot föreg, år 1985/86 A479 har förlorat 416 industrisysselsatta. Huvuddelen av de industrisysselsatta finns inom ett företag, . Där fanns av de industrisysselsatta 1983. har antalet anställda minskat med ungefär 200 ytterligare. Utöver SKF finns det endast åtta ytterligare industriföretag med fler än fem anställda. Mer än hälften, , av det totala antalet sysselsatta finns inom tillverkningsindustrin. Den ensidiga arbetsmarknaden i har bl. a. inneburit att kvinnor där har en oerhört svår arbetsmarknadssituation och har medfört att de i stor utsträckning tvingats flytta därifrån. Det finns ett överskott på män i åldrarna med ca 300. Befolkningsmässigt har minskat sin befolkning med drygt 800 personer. Utflyttningarna stod för den största delen av dessa, - 564 personer, medan födelseunderskottet uppgick till -237. mot föreg, år Inom länet görs stora insatser för att utveckla nya verksamheter som kompensation för de arbetstillfällen som försvinner. En förnyelse sker också av länets näringsliv. Många nya verksamheter sätts i gång. På kort sikt kan emellertid de nya verksamheter som kommer i gång inte tillnärmelsevis väga upp den sysselsättningsnedgång som sker främst inom basnäringar. Nämnas bör även att sysselsättningen på hälso- och sjukvårdsområdet inom kommun kommer att kraftigt minska genom främst förändringar i psykiatrivården. Det är därför utomordentligt angeläget med statliga insatser dels för att lösa de akuta problemen, dels för att bidra till en snabbare utveckling av jobb inom . Insatserna måste göras över ett brett fält. krävs nya kraftfulla grepp. Hittillsvarande insatser har uppenbarligen varit Mot. 1985/86 otillräckliga. Här följer exempel på områden där staten kan medverka till en bättre regional utveckling i . Basindustrierna kommer även framöver att ha en avgörande betydelse för utvecklingen i . En ekonomisk politik som främjar utvecklingen inom järn- och stålindustrin samt pappers- och massaindustrin är därför grundläggande. Strukturfrågorna och ägarförhållandena inom basindustrin måste också ägnas stort intresse. Skogsindustrifrågorna i Söderhamnsområdet bör ägnas speciell uppmärksamhet. Utvecklingen av småindustri måste stimuleras. Utvecklingsfondens möjligheter att förse småindustrin med riskkapital bör förstärkas. bör ges utvidgade ekonomiska ramar för lokaliseringsstöd, glesbygdsstöd och projektverksamhet. Det är också väsentligt att länet får disponera de regionalpolitiska medlen i så fria former som möjligt. kommun, de östra delarna av och bör placeras in i stödområde C. Introduktion och spridning av ny teknik bl. a. när det gäller elektronik och data är långsiktigt viktiga insatser. På flera håll i länet byggs teknikcentra. , , Voxnadalen, är några exempel. och utvecklingsfonden har ett särskilt projekt - DEX för att stödja utvecklingen av data och elektronik i länet. Statliga insatser bör sättas in för att främja det arbetet. Länets mineraltillgångar bör undersökas och tillvaratas för att skapa arbete. Större delen av statens projekteringsmedel bör läggas till . Norrlandsstödet till länets jordbruk bör utformas så att sysselsättningen inom jordbruket kan upprätthållas. För att få en positiv utveckling av näringsliv och sysselsättning har utbildningen en nyckelroll. har en lägre andel både gymnasie- och högskoleutbildade än riksgenomsnittet medan andelen lågutbildade är stor. Att höja utbildningsnivån i länet är av avgörande betydelse för utvecklingen på arbetsmarknaden. Det krävs insatser på en rad områden. Utbildningsfrågorna bör därför arbetas in i det regionala stödprogrammet och länet prioriteras i frågor om utbildning såväl för högskolan i /som för påbyggnadsutbildningar vid gymnasieskolans yrkesutbildningar. Tilldelning av resurser för vuxenutbildningen måste utökas. /är en viktig resurs för länets utveckling. Det är väsentligt att högskolan får behålla en bas av lärarutbildningen även om en tillfällig nedskärning kan accepteras. Det behövs dessutom en kraftfull satsning på områdena teknik och ekonomi så att högskolan kan bidra till den regionala utvecklingen i alla delar av länet. bör tillföras statliga medel till en tjänst som hemslöjdskonsulent för hård slöjd. Turismen i länet bör utvecklas. Ljusnandalen och nedre - bör utvecklas med hjälp av statliga 17 Detsamma gäller länets vackra kuststräcka. En utprickad små- Mot. 1985/86 båtsfarled efter hela Gävleborgskusten med hjälp av statliga medel A479 skulle också få stor betydelse. - Kommunikationerna är långsiktigt betydelsefulla. En fortsatt satsning på genom länet har betydelse för hela . Bland övriga större vägprojekt bör broarna över Ljusnan vid särskilt framhållas. - Projekteringsbidraget för att stimulera kommunerna att ta fram beredskapsobjekt bör återinföras. Det är också önskvärt att arbetsmarknadsmedlen kan sättas in i mera långsiktiga projekt. En teknik med paket som får genomföras med beredskapsmedel bör prövas. - De uttalanden om decentralisering av statlig verksamhet som gjorts i samband med den regionalpolitiska utredningen bör konkretiseras. - Olika statliga indelningar bör anpassas till länsindelningen. Det gäller t. ex. och riksradions regionala organisation. Med åberopande av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att främja regional utveckling och sysselsättning i . () () () Axel () ()