mot · G902t412 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:T412 tredje vice talman och () Utredning om en vägförbindelse mellan och ökade befolkning med 707 personer. Folkmängden fördelade sig på kommunerna enligt följande: Sorn framgår är det bara tre kommuner som ökat sitt befolkningstal. har den bästa utvecklingen med en ökning av 1 250 personer, vilken är större än för jämförbara kommuner på andra håll i landet, medan och ökat med 130 resp. 170 personer. har en bra åldersstruktur och har dessutom en gynnsam utveckling inom industrin, där svarar för en ökning med 250 personer. Inom den offentliga sektorn ökade främst . har ett födelseunderskott som dock uppvägs av en nettoinflyttning. Industriarbetsmarknaden var bra både 1984 och 1985. har en stor inflyttning men även en tillfredsställande arbetsmarknad. Arbetslösheten i är bland den lägsta i landet och sysselsättningsutvecklingen är också gynnsammare än på många håll. Som framgår av nedanstående uppställning är emellertid bilden ojämn. 85-% Dec85-% Dec 85 Antal personer Mot. som 3,2-3,medan som 1,21,. det inget som tyder på en förändrad bild av den inomregionala balansen jämfört med den som redovisats. Tvärtom är det så att prognoser för bostadsbyggande och ombyggnad visar följande utveckling: Per år kommer alltså att ta hand om 700 av de beräknade 1 460 nya bostäderna, eller hälften av hela länets nybyggnation, och 400. Ca 360 återstår därefter för länets övriga kommuner, där bl. a. så stora tätorter som finns. Det är skrämmande med ett så lågt bostadsbyggande som fem bostäder i kommuner som , och . Av detta följer att även de pengar som bostadsbyggandet i sig innebär i allt väsentligt kommer att genereras i tillväxtcentren i länet. är säkert inget särfall i landet men visar att län som har en positiv närings- och befolkningsutveckling inom regionen har uttalade Norrlandsproblem. Infrastrukturen i länet har naturligtvis medverkat till detta. Man kan konstatera att i många avfolkningskommuner, där läget är speciellt bekymmersamt, har dåliga kommunikationer sannolikt i hög grad påverkat den negativa utvecklingen. Vad som inger bekymmer är att nuvarande tillväxtcentra med all sannolikhet kommer att fortsätta att vara tillväxtcentra - med alla problem som detta medför både för tillväxtkommunen och för avfolkningskommu- Mot. 1985/86 nen. Vad som talar för att så kommer att vara förhållandet är nedanstående T412 kriterier som anses vara karakteristiska för tillväxtregioner: - Diversifierad och stor MoM-sektor - Universitet med filosofisk, medicinsk och teknisk fakultet - Regionsjukhus med FoU och utbildning - Offentlig sektor med kvalificerad verksamhet - Väl samordnad regional förvaltning Vi är i och för sig glada över att dessa egenskaper finns inom länet och vi arbetar för att utveckla dem ytterligare, exempelvis genom en utbyggnad av . erhöll sålunda regeringens (industridepartementets) uppdrag att utarbeta ett regionalt teknikspridningsprogram. Arbetet som skall redovisas omfattar en analys av länets förutsättningar för förnyelse inom näringslivet, en samordning av pågående teknikspridningsaktiviteter och initiering av nya projekt. I arbetet behandlas utveckling och ny teknik, spridning av ny och etablerad teknik samt utbildning av teknisk personal. Utöver detta försöker få en bild av utvecklingen i på litet , upp emot , genom ett samarbete med , närmare bestämt i Tema teknik och social förändring, för att utarbeta en framtidsstudie med sikte . Denna studie skall senare bli utgångspunkt för en omfattande debatt - i kommuner, företag, organisationer m. m. - om länets framtid. Utvecklingen i är ett praktexempel på hur områden som hamnat i skuggan av expansiva områden får fortsätta att leva i skuggan. Regionalpolitiska stödinsatser betyder mycket för områden där befolkningsutvecklingen är negativ. Det kan dock diskuteras om inte ett områdes tillgänglighet ur kommunikationssynpunkt är ett av de viktigaste skälen till nylokalisering av företag. Forskningsresultat och andra erfarenheter pekar entydigt på att en bra transportled av exempelvis motorvägskaraktär fungerar som en magnet och drar till sig ett stort antal verksamheter inom industri och service. Inom denna kategori återfinns framför allt transportberoende industrier, där transportkostnaden utgör en stor del av verksamhetens totalkostnad, samt marknadsberoende serviceverksamheter. En motorväg tenderar därför att kring sig skapa nya industri- och serviceområden. En intressant undersökning av sysselsättningseffekter inom storskaliga transportsystems influensområden gjordes i samband med byggandet av en fyrfilig motorväg från till , den s.k. Autostrada del sole. , som är , öppnades , och man kartlade systematiskt samtliga nyetableringar längs vägen . här perioden etablerades 583 nya verksamheter som gav arbete åt samman- Mot. lagt 37 000 personer. Som skäl till den valda lokaliseringen anges både T412 närheten till motorvägen och möjligheter till regionalpolitisk! (Det italienska stödområdets norra gräns går mellan och .) Detta resultat är intressant bl. a. därför att det visar att transportsystem inte bara kanaliserar redan befintliga transportbehov utan även kan bidra till att skapa sådana. Det behöver därför inte ur ett samhällsperspektiv vara givet att omfattande vägbyggnadsresurser satsas på att förbättra kontakterna mellan orter och regioner som redan är starka och dominerande. a. denna studie visar, och som vi tydligt kan se längs våra nuvarande Europavägar, är det sålunda rimligt att vänta sig positiva sysselsättningseffekter inom en eventuell vägs influensområde. Mot denna bakgrund är det intressant att diskutera om inte en vägförbindelse som förbinder öst med väst, exempelvis - över ÅtvidabergKisaÖsterbymo-TranåsJönköping skulle medföra att de områden som vägen passerar skulle bli expansiva områden. Enligt vår mening är det mycket som talar för att så skulle ske. En tillväxt i dessa områden skulle innebära en mycket bättre inomregional balans, då den del av tillväxten skulle ske på de nu expansiva orternas bekostnad. Ur miljö- och energisynpunkt skulle naturligtvis fasta spårförbindelser vara att föredra. Det finns å andra sidan inget som lika entydigt talar för samma attraktionskraft hos exempelvis järnvägen, som hos en bra trafikled. Det skulle vara intressant om Linköpingsuniversitetet vid sidan av förut erhållna uppdrag för länet kunde beredas tillfälle att göra en bred studie kring den inomregionala balansen i med utgångspunkt i bättre kommunikationer. har varit något av en pionjär inom de regionalpolitiska områdena. Det är emellertid ingalunda säkert att förhållandena i södra och kan lösas med samma medel som i . a. är ju avståndet till befintliga befolkningscentra betydligt kortare i de södra områdena än i . Glesbygden kan med andra ord vara lika gles, fastän antalet mil till tätortscentret är mindre. Ur den synpunkten kanske de regionalpolitiska medlen även behöver vara annorlunda. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att begär att regeringen låter i utreda förutsättningarna och de förväntade effekterna av en vägförbindelse - i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()