mot · G902Jo625 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo625 och () Forskning om tungmetallers och försurningens inverkan på människan Med stigande oro ser vi försurningens och kväveoxidernas inverkan på sjöar och skogar. Alltefter att skadorna konstateras och framför allt då de ekonomiska konsekvenserna blir en realitet sätts också åtgärder in och miljöforskningen har fått något ökade resurser. som vi vet att försurningen och miljöförstöringen påverkat växtligheten är kunskapen om påverkan på människor bristfällig. Enligt den nya hälso- och sjukvårdslagen HS 90 skall sjukvården alltmer inriktas mot förebyggande hälsovård. För att kunna göra detta på ett riktigt och effektivt sätt krävs mer kunskaper om vad som påverkar vår hälsa. Hur påverkas människan av försurningen, av den låga selenhalten i , av den ökande förekomsten av tungmetaller i jorden och av den ofta dåliga kosten som inte ger tillräckligt av vitaminer och mineraler som kroppen behöver? De mest utsatta för påverkan är utan tvekan barnen. Vid många barna- och mödravårdscentraler möter man problem som ökad kolikfrekvens, oförklarlig spädbarnsdöd, ökad allergifrekvens samt amningsproblem. Det finns många mödrar som vill amma men inte klarar det. Medfödda missbildningar har visats bero på följande orsaker: störd ämnesomsättning , joniserande strålning , kemisk reagens , infektioner , kromosomrubbningar , ärftliga faktorer samt okänd orsak . För inte mindre än två tredjedelar av missbildningarna kan man således inte ange någon säker orsak. Man anser dock att negativ miljöpåverkan på föräldrarna ökar risken för att olika slag av genetiska skador och fosterskador skall uppkomma, skador som kan leda till fertilitetsproblem, fosterdöd, genetiska sjukdomar, medfödda missbildningar och cancer. En utökad grundforskning kring tungmetallers, såsom kvicksilver, aluminium, kadmium, bly, påverkan på människan med bearbetning av funna värden och utarbetande av behandlingsprogram är av största vikt. Stor hänsyn bör tas till den låga selenhalten i jorden i samt till att försurningen medverkar till att tungmetaller frigörs. Forskning kring miljöns påverkan på barnen bör också ske. I vissa län har man med gott resultat genomfört projekt på mödra- och barnavårdscentraler under temat Föräldrar-alkohol innehållande intervjuer, behandling m.m. Liknande projekt angående övrig miljöpåverkan skulle kunna genomföras på försök i ett par landsting med olika levnadsförhållanden (en storstad och ett landsting med mera landsbygd). Där skulle man genom intervjuer med föräldrar om deras levnadsvanor och undersökning av förekomsten av tungmetaller och selenhalten i blodet hos mödrarna, undersökning av hormonbalansen, spontana aborter, för tidigt födda och små barn, allergier m.m. kunna kartlägga sambandet mellan miljö, levnadsvanor och ovan nämnda skador eller sjukdomar hos barnet. Utifrån dessa resultat skulle behandlingsprogram kunna fastläggas och information om bättre levnadsvanor ges. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att få till stånd ökad forskning angående försurningens och tungmetallers påverkan på människor samt vad som i övrigt anförts angående forskning om mödrar och barn. () () 1985/86 Jo625