mot · G902Jo708 · 1986-01-20 00:00:00 — Troligen har av den sparade oljan ersatts på detta sätt. Det motsvarar då 100 000-tals lastbilstransporter. Även häri ligger en betydande miljövinning. Man beräknar att oljespillet till sjöss uppgår till av hanterad oljemängd. Den minskning av oljeförbrukningen som inträffade under de borgerliga regeringsåren har statistiskt minskat detta spill med /år. En fortsatt nedgång i oljeförbrukningen är väsentlig, inte minst från hälsooch miljösynpunkt. måste utsläppen vid den kvarvarande oljeförbränningen sänkas till svavel per megajoule genom att större anläggningar förses med effektiv avsvavlingsutrustning eller genom val av lågsvavlig olja. Kol i olika former svarar för av jordens kända fossila energitillgångar. Enligt vissa prognoser kommer världens kolanvändning att fördubblas 2 000. I svarar kolet för endast av vår energitillförsel. Regeringen föreslog i en proposition till vårriksdagen 1984 att nuvarande förbrukning på ca /år får öka till /år. I propositionen föreslogs vissa gränsvärden för svavelutsläppen: 0,05-0,svavel per megajoule (motsvarar eldningsolja med 0,2-0,svavelinnehåll) för större anläggningar och 0,1-0,svavel per megajoule för mindre. Moderata samlingspartiet föreslog i en motion ett gränsvärde för utsläppen på svavel per megajoule för alla anläggningar. Detta krav innebär en väsentlig skärpning av nuvarande, i praktiken tillämpade koncessionskrav och är betydligt strängare än de krav majoritet antagit. Vi vidhåller vårt tidigare krav. Med hänsyn till de miljöskador som kan uppkomma genom kväveoxidutsläpp vill moderata samlingspartiet även skärpa kraven på reningsåtgärder på detta område. Vi har därför begärt att regeringen skall återkomma med förslag om låga gränsvärden för kväveoxider vid kolförbränning. Deponering av aska från kolförbränning kan ge miljöproblem. Lakvattnet kommer att innehålla spårelement i halter som kan störa naturmiljön och hota vattentäkter. , ved och andra biobränslen Biomassa är material av biologiskt ursprung, som inte eller endast delvis omvandlats. Trä, halm, vass, energigröda, energiskog och torv hör hit. Ur biomassa bereds biobränslen genom bl. a. torkning, sönderdelning och pressning. Förbränning av biobränslen ger normalt lägre svavelutsläpp än olja; 0-1 100 ton svaveldioxid per TWh mot för olja svavel. Kväveutsläppen är däremot desamma som för olja och stoftutsläppen, som kan innehålla många cancerframkallande ämnen, betydligt högre. Utsläppen av kvicksilver och bly är relativt höga och motsvarar kolförbränning. Rökgasernas innehåll av ämnen som kan framkalla mutationer, dvs. förändringar i cellernas arvsmassa, kan mätas. En större oljeanläggning på 250 MW ger vid detta test värden under 100 (revertanter per megajoule) medan en medelstor kombinationspanna för flis på 2 MW ger 14 000-330 000 och en torvpanna i motsvarande storlek 40 000-230 000. För större anläggningar för flis och torv måste därför stränga reningskrav ställas för att skadorna av luftföroreningarna skall kunna hållas på en rimlig nivå. Efter regeringsskiftet inledde socialdemokraterna en politik med starka drag av planhushållning. Med bidrag skulle kommunerna lockas att satsa på torv och fjärrvärme. Denna politik kan leda till en inte önskvärd exploatering av våra värdefulla våtmarker. Brytning av torv kan innebära oåterkalleliga skador på de växtoch djurarter som är beroende av myrarna som livsmiljö. proklamerade 1976 som ett internationellt våtmarksår för att väcka intresse och för att skydda våtmarkernas växt- och djurliv. I jakt- och viltvårdsberedningens betänkande konstaterades: Utdikningen av våra våtmarker påverkar i hög grad viltets livsbetingelser. Ört- och lövvegetation, särskilt i våtmarkernas kantområden, utgör värdefullt viltfoder och insektslivet gagnar många fågelarter. Även globalt är våra våtmarker av betydelse. Med hänsyn till detta bör torvbrytningen ske med största restriktivi tet. Vid förbränning av hushållsavfall förekommer utsläpp till den omgivande miljön av en rad ämnen som kan utgöra miljöhot. I aktionsplan berörs främst utsläppen av klorväte. Dessa kan ge lokala skador på vegetationen. Genom rening kan utsläppen minska . Enligt följande tabell är även utsläppen av tungmetaller och polyaromatiska kolväten betydande vid förbränningen av avfall. Specifika utsläpp av olika ämnen vid fastbränsleeldning Källa: Ds I 1983:16 har framför allt dioxinutsläppen uppmärksammats och oroat människor. Det är viktigt att miljövårdsproblemen uppmärksammas på detta område. Kan tillfredsställande förbrännings- och reningsmetoder inte åstadkommas bör sophanteringen organiseras utan förbränning. 1985 inleddes de första naturgasleveransema i sydgasnätet. En fjärdedel av sydvästra oljeanvändning ersätts med gas (ca eldningsolja mot naturgas). En utbyggnad av gasnätet i sydvästra upp till en förbrukning av naturgas (motsvarande eldningsolja) borde kunna vara ekonomiskt fördelaktigt då kostnaden för överföringssystemet från redan är tagen. En övergång från eldningsolja till gas av denna omfattning innebär från miljösynpunkt stora vinster. Svaveldioxidutsläppen skulle minska med om uteslutande tung eldningsolja svavel ersattes. Kväveoxidutsläppen skulle också kraftigt minska (med i förhållande till eldningsolja). Gasen ger inte heller någon aska att deponera. Även i detta fall minskar antalet lastbilstransporter kraftigt. Fjärrvärmen innebär en koncentration av värmeproduktionen till ett fåtal större anläggningar, vilka möjliggör en successiv höjning av kraven och ambitionerna vad gäller rening och miljövård. Fjärrvärmesystemet är också flexibelt vad gäller val av produktionsform och bränslen, vilket gör det möjligt att undvika en ensidig satsning på fossila bränslen och i stället använda billig el i olika former eller kämvärme. Fjärrvärmen är en av många uppvärmningsformer för fastigheter och lokaler. Fjärrvärmen skall därför konkurrera på likvärdiga villkor som gäller för andra värmealtemativ. Mycket talar för att fjärrvärmen har denna konkurrensförmåga i utpräglade tätortsområden. I , som redan klarat av sitt oljeersättningsprogram, ligger fjärrvärmetaxoma lägre än den i sig mycket billigare elvärmen. Önskemålet om att långsiktigt skapa så stora underlag för mottrycksproduktion som möjligt får inte vara avgörande för utbyggnaden av fjärrvärmenäten i landet. Att med hänvisning till beslutet att avveckla kärnkraften tvinga abonnenter till fjärrvärmeanslutning vöre ett steg bakåt från miljövårdssynpunkt och ett slöseri med samhällsekonomiska resurser. I mindre och medelstora städer är en effektiv distribution av el ofta det bästa fjärrvärmesystemet. Konsumenterna kan då välja system som t. ex. elpannor med ackumulatortank för att utnyttja billig nattaxa, värmepumpar enskilt eller för grupper av hus eller mycket energisnåla hus där direktelen är det ekonomiskt bästa alternativet. System av denna typ ger hög miljövänlighet. Vattenkraften är billig, fömybar och okänslig för internationella störningar. Miljöpåverkan kan vara betydande men är relativt lokalt begränsad jämfört med utsläpp av föroreningar i atmosfären. De vattenkraftstillgångar som ännu inte är ianspråktagna är fördelade på ett stort antal vattendrag. De fyra orörda Norrlandsälvarna - , , älv och älv - skulle ekonomiskt kunna byggas ut och bidra till energiförsörjning med uppemot . Dessa bör ställas mot de knappt som kärnkraften står för. Inte ens en total utbyggnad av vattenkraften kan ersätta bortfallet vid avveckling av kärnkraften. Moderata samlingspartiet anser att de orörda huvudälvarna inte bör byggas ut. Dessa står för så stora miljövärden att de måste bevaras. Den fortsatta vattenkraftsutbyggnaden bör främst inriktas på ombyggnad och effektivisering av befintliga anläggningar. Energiproduktionen med värmepumpar erbjuder möjligheter att kombinera hög effektivitet med stor miljövänlighet. Utvecklingen på detta område har i gått mycket snabbt. Vid de priser som råder är en övergång från eldning med olja eller kol till värmegenerering med värmepumpar lönsam. Värmepumpen ger ca mer värmeenergi än den tillförs i form av elenergi. Den utnyttjar magasinerad solvärme och värme från processer i jordens inre. Energi kan hämtas från nedgrävda slingor i ytjorden, från uteluft m. m. Värmepumpen förvandlar energi med låg temperatur till energi med högre temperatur. Värmepumpanläggningar är från miljösynpunkt vida överlägsna fossileldade system. De två tredjedelar av energin som kommer från vatten, mark eller luft åstadkommer ingen känd miljöpåverkan av betydelse. Den tredjedel av energin som tillförs i form av elström kommer normalt från vattenkraft eller kärnkraft med mycket liten miljöpåverkan. Om den tillkommande kärnenergin används för att driva värmepum pär kan nära importerad eldningsolja ersättas . Det skulle minska luftföroreningarna med tiotusentals ton svaveldioxid och kväveoxider . Det bör poängteras att värmepumparna genom att utnyttja s. k. naturvärme sparar elkraft. Vid kärnkraftsomröstningen de gav det svenska folket rådet att fullfölja det planerade kärnkraftsprogrammet med tolv reaktorer. Genom den tillkommande elkraften kan vårt land under 1980talet satsa på miljövänliga energiformer. En omedelbar avveckling av kärnkraften hade inneburit såväl stora miljöproblem som stora samhällsekonomiska problem. En avveckling hade tvingat fram satsning på kondenskraftverk, som oberoende av bränsleval ökat svaveldioxid- och kväveoxidutsläppen med hundratusentals ton . Kärnkraften ger en miljövänlig energiproduktion, som möjliggör väsentliga minskningar av luftföroreningar och utsläpp av surgörande ämnen. En beräkning utförd av Svensk energiförsörjning AB visar att ett kärnkraftsfritt alternativ under rimliga förutsättningar, som bl. a. innefattar hårda miljökrav på förbränningsanläggningar - kärnkraften kommer att vara i drift enligt riksdagsbeslut - antas förorsaka utsläpp av luftföroreningar enligt nedan: 1983 var utsläppen av svaveldioxid i och av kväveoxider . bedömning att 100-1 000 cancerfall är att hänföra till luftföroreningarna ger oss en betydande säkerhet i konstaterandet att kärnkraften betyder och kommer att betyda mycket för att minska de sjukdomar som är relaterade till våra luftföroreningar. Vid världsenergikonferensen i i krävde den tredje världens länder att industriländerna skulle bygga ut kärnkraften. Detta skulle minska efterfrågan på övriga energitillgångar och friställa delar av dem för tredje världens behov. Långsiktigt skulle detta kunna vara ett viktigt bidrag till att förbättra den globala miljön. De säkerhetsproblem som är förenade med kärnkraftens fredliga användning bedöms som betydligt mindre än bara för ett pär år sedan. Den säkerhetsdiskussion som framför allt fördes under de borgerliga regeringsåren har tvingat fram mycket långtgående säkerhetskrav på kärnkraften. Hanteringen av det högaktiva avfallet, dvs. det använda kärnbränslet, är så viktig att den är en avgörande fråga för den framtida användningen av kärnkraften. Den presenterade (KBS, kärnbränslesäkerhet) anvisar en metod för slutförvaring som skall ge en betryggande säkerhet . Metoden går ut på att det högaktiva avfallet, direkt, eftersom man vill undvika varje risk för användning av avfallet till vapenframställning, innesluts i en kopparkapsel, som formas under högt tryck. Kapseln är mycket motståndskraftig mot korrosion. Under mycket ogynnsamma förhållanden kan frätningen uppgå på en miljon år. Moderata samlingspartiet reserverade sig mot beslut att kärnkraften skall vara avvecklad . Kärnkraften har befunnits säker och miljövänlig. Enligt vår mening måste säkerheten och ekonomiska bedömningar avgöra kärnkraftverkens framtid. Kärnkraftverken vid är nu försedda med en filteranläggning som tar bort radioaktiva utsläpp även vid en så osannolik händelse som en härdsmälta. () har gjort en undersökning av konsekvenserna av en kärnkraftsavveckling . Den visar att den bortfallande elenergin sannolikt skulle ersättas med elenergi från kolkondenskraftverk med och från kolkraftvärmeverk med ca . Kostnaden ökar med . Någon utbyggnad av vattenkraften förutses inte i detta alternativ. Med nu gällande reningskrav vid kolförbränning skulle då tiotusentals ton svaveldioxid och kväveoxider tillföras det svenska lufthavet. Kostnaden på innebär också att samhällets resurser till miljöförbättrande investeringar totalt sett minskar. Securereaktorer kan byggas i storlekar som möjliggör en ökad decentralisering av energiproduktion och uppfyller mycket högt ställda miljökrav. Secures säkerhetsegenskaper är av en helt annan karaktär än kärnkraftverkens. I dessa krävs det, till skillnad från vad som gäller Secure, aktiva åtgärder för att stoppa reaktorn. Från säkerhetssynpunkt är det därför felaktigt att förbjuda drift av Secure. Från miljöskyddssynpunkt är kärnvärme mycket överlägset olje-, kol-, flis- eller torveldat värmeverk. Vindkraften kommer på grund av varierande vindförhållanden att kräva komplettering från andra energikällor för att åstadkomma produktionsutjämning. Genom en relativt kort utnyttjandetid för vindkraften blir också kostnaden mycket hög. Vindkraften kommer enligt vår uppfattning inom överblickbar tid endast att ge marginella tillskott till den svenska energiförsörjningen. Det miljömässigt överlägsna sättet att minska skadeverkningarna av energiproduktionen är självfallet att spara energi. totala energikonsumtion 1973 på har minskat till eller . internationell energistatistik räknas den elektriska energin till ett högre värde. el motsvarar bränsle. Omräknat till internationella normer har vår energikonsumtion ökat från till 1983 eller . För ett antal luftföroreningar är fordon den dominerande källan. Bilavgaser från såväl bensin- som dieseldrivna fordon innehåller ett otal kemiska ämnen. Många är cancerframkallande. har () fattat beslut om införande av obligatoriska avgasreningskrav års bilmodeller och en frivillig övergång till avgasrenade bilar års modeller, stimulerad med skatterabatter. Detta beslut överensstämmer i allt väsentligt med de förslag moderata samlingspartiet lade fram i partimotion 1984/85:879. Vi anser att beslutet kommer att ge effekter som är mycket positiva för bilismen. Luftföroreningarna från bilar kommer att ha minskat radikalt och ett allvarligt miljöproblem, som länge kastat sin skugga över bilismen, går då mot sin lösning. Tunga dieselfordon står för betydande luftföroreningar. I i har man infört långtgående reningskrav på fordon av denna typ. En utredning om vad motsvarande krav skulle innebära för vårt land vöre värdefull. är den katalytiska avgasreningen den teknik som gör det möjligt att uppfylla fastställda krav (US-83). Då priset på den katalytiska avgasreningen är högt kommer starka marknadskrafter att verka för utvecklingen av alternativa system. En sådan utveckling måste hälsas med tillfredsställelse. Vårt beroende av import från av metaller till katalysatorer, t. ex. platina, skulle då minska. Det förekommer redan nu uppgifter i fackpress att vissa nytillverkade japanska bilar klarar US-83 utan katalytisk avgasrening. Regeringen bör uppmärksamma möjligheterna att i befintligt bilbestånd minska avgasutsläppen. Om väsentlig förbättring av avgasreningen kan åstadkommas bör stimulera åtgärder i denna riktning genom rabatter på fordonsskatten som står i proportion till den genomförda förbättringen. tas miljöfarligt avfall om hand av (Svensk avfallskonvertering), som i sin anläggning i i län förbränner det vid höga temperaturer, 1 000-1 C. Avancerad rökgasrening ger låga utsläpp till luften. Nedanstående tabell ger en viss upfattning om detta. beräknade utsläpp i luft jämfört med några andra utsläppskällor i län (ton/år). (1981) Bilavgaser i tätort För att minska utsläpp av kvicksilver från batterier m. m. går detta avfall till vakuumdestillation för återvinning av kvicksilvret. Utsläppen till vatten av bl. a. metaller är också mycket låga och ofta en bråkdel av den naturligt förekommande genom läckage från den skifferhaltiga berggrunden. Trots att omhändertagandet av miljöfarligt avfall i har hög kvalitet internationellt sett finns det anledning att öka konkurrensen på detta område, självklart med bibehållet höga miljökrav. Vi skulle då kunna få en utveckling mot mindre, kompletterande anläggningar, där ny teknik (bl. a. högre förbränningstemperaturer) kan ge än bättre utsläppsvärden och också minska riskerna vid transporter av det miljöfarliga avfallet. Avloppsslam från kommunala reningsverk används som jordförbättringsmedel. Det bör åligga kommunerna att garantera att skadliga halter av tungmetaller inte förekommer i levererat slam. En hög kadmiumhalt i slammet kan ge högt kadmiuminnehåll i växande gröda och utsätta konsumenter av spannmålsprodukter för onödiga risker. Det behövs internationella överenskommelser om radikala sänkningar av de gränsöverskridande luftföroreningarna. Av tidigare tabell framgår att tar emot betydande mängder av bl. a. svaveldioxid från sina grannländer och i gengäld exporterar betydande mängder till omgivande länder. togs ett viktigt steg på miljövårdens område, när 34 länder i och undertecknade en konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. Det skedde inom ramen för ECE, FN:s ekonomiska kommission för . Konventionen trädde i kraft . Vid en konferens i i enades ett antal länder om att minska sina svavelutsläpp . hölls en miljökonferens i , varvid ytterligare länder anslöt sig till överenskommelsen. Speciellt viktigt för var den östtyska och sovjetiska anslutningen. Regeringen bör nu inrikta sitt intresse på att få med , och i 30-procentklubben. Enligt regeringens egna beräkningar i proposition 1984/85:127 är de facto redan med i klubben, då landet minskar sina svavelutsläpp liksom andra konventionsstater. En formell bekräftelse på detta vore dock värdefull. Procentuell förändring av svaveldioxidutsläppen i några viktiga länder i Förändring (prognos) Förändring (prognos) och beräknas minska sina utsläpp med 5 resp. , vilket är klart otillfredsställande. bör i internationella förhandlingar arbeta för längre gående konventioner i vad gäller gränsöverskridande luftföroreningar i fråga om svavelutsläpp men även föra in kväveoxid- och kolväteutsläppen i förhandlingsbilden. ställde sig enhälligt bakom vårt förslag om internationella miljövårdsavgifter på exporterade luftföroreningar att användas för investeringar i reningsutrustning. Enligt vad vi erfarit har regeringen ännu inte aktualiserat denna idé i det internationella förhandlingsarbetet. Vi förväntar oss att regeringen följer beslut. Samkörningen av kraftverken i ger stora miljömässiga fördelar. Varje gång eller kan leverera elenergi från vattenkraftverk eller kärnkraftverk till , kan danskarna minska sin kolbaserade elproduktion och därmed reducera luftföroreningarna. Den forskning som görs inom luftföroreningsområdet är värdefull. Som exempel kan nämnas amtitiöst upplagda undersökning om luftföroreningarnas effekter på skog och skogsmark. Regeringen ger huvudansvaret för forskningen. I vår motion 1984/85:2818 har vi begärt att de s. k. sektorsorganens roll i vad gäller forskning skall minskas. Enligt vår mening bör den grundläggande forskningen och kunskapsuppbyggnaden i huvudsak ske vid våra forskningshögskolor. Forskningsresurserna bör därför i första hand kanaliseras via fakultetsanslagen. Med anledning av det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avtal vid skötsel av naturvårdsmark, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om miljövårdsstimulanser, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om borttagandet av det s. k. 4. att beslutar att gränsvärdet för svavel vid kolförbränning skall vara /MJ, 5. att hos regeringen begär förslag till skärpta gränsvärden för övriga utsläpp från olje- och kolförbränning i enlighet med vad som i motionen anförts, 6. att hos regeringen begär förslag till gränsvärden för utsläpp vid förbränning av torv, ved och andra biobränslen i större anläggningar, 7. att hos regeringen begär förslag till gränsvärden för utsläpp vid sopförbränning, [8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vattenkraftsutbyggnaden,1] [9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om användning av kärnkraft ,2] 10. att beslutar att upphäva monopol på omhändertagandet av miljöfarligt avfall, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande avgasrening för fordon, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen av det internationella förhandlingsarbetet på luftföroreningarnas område. hamre (m) () () 1 1985/86: Bo 501. 2 1985/86: N 408.