ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902271 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:271 () Ökat förtroendemannainflytande i försäkringskassorna, m. m. 1985/86:73) I propositionen föreslås en nyorganisation för de förtroendevaldas medverkan vid en försäkringskassas beslut om socialförsäkringsförmåner. De nuvarande pensionsdelegationerna och socialförsäkringsnämnderna - en i varje kommun - föreslås ersättas med socialförsäkringsnämnder till det antal regeringen bestämmer, ca 150 för hela riket. Socialförsäkringsnämnderna föreslås besluta i ärenden, som huvudsakligen tillhör pensionsdelegationernas kompetensområde jämte sådana ärenden som beslutas av försäkringsnämnderna. De nya nämnderna skall bestå av sju ledamöter varav regeringen utser ordförande. Tre ledamöter väljs av - eller i förekommande fall av kommunfullmäktige - och tre ledamöter utses av efter förslag av arbetsmarknadens partsorganisationer. Kostnaderna för och finansieringen av den nya förtroendemannaorganisationen skall genomföras inom raman för nuvarande resurser för administrationer av den allmänna försäkringen. Rent principiellt är tanken bakom decentralisering av beslutsprocessen positiv. Det nu föreliggande förslaget har sådan brist att det starkt kan ifrågasättas om förslaget uppfyller den målsättning som avses. Som exempel kan nämnas förslagets konsekvenser vid tillämpning inom läns försäkringskasseområde. Länets 15 kommuner kommer att indelas i sex socialförsäkringsnämnder, vilket betyder att vissa kommuner inte kommer att få representanter i någon nämnd. Därmed förloras den lokala anknytningen i vissa nämnder. Antalet förtroendevalda kommer att minska med 96 personer, vilket inte ökar förtroendemannainflytandet. Antalet ärenden som varje nämnd bör behandla skall vara högst 40-45 per sammanträde. Enligt gjorda beräkningar blir ärendeantalet 1987 omkring 70 i varje ny nämnd. Att kunna finansiera all den utbildning som kommer att vara nödvändig samt en helt ny organisation inom ramen för nuvarande kostnader torde knappast vara realistiskt. Dessa exempel visar att propositionen har sådana brister att den måste avvisas. Även förslaget att läkare inte längre skall ingå som ledamöter i de nya nämnderna vittnar om liten kännedom om de reella förhållandena i dagens pensionsdelegationer. Farhågor kan också resas mot att ytterligare dela upp behandlingen och besluten av arbetsskadeärenden. 1985/86:271 stark kritik mot olikheterna i bedömningen av dessa. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att avslår regeringens proposition 1985/86:73 om ökat förtroendemannainflytande i försäkringskassorna m. m.
mot · G902272 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:272 m. fl. Jordbruksforskning, m. m. 1985/86:74) beslutade /att de medel som inflyter genom avgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel skulle användas till utökade insatser ifråga om forskning, rådgivning och miljöförbättrande åtgärder. Avgifterna skulle enligt beslut i stor utsträckning användas för sådan forskning och rådgivning som kan främja en minskning av behovet och användandet av handelsgödsel och bekämpningsmedel i jordbruket. Vidare bör speciellt beaktas arbetsmiljön för dem som hanterar preparaten. Regeringen redovisar nu i proposition 1985/86:74 förslag hur influtna medel skall användas. Förslagen innebär att en stor del av de belopp som influtit skall användas till skogsforskning. Detta är enligt vår uppfattning principiellt tveksamt eftersom avgifterna endast marginellt berör skogsnäringen. Vi anser att anslaget bör användas för åtgärder som berör jordbruket och miljöförbättrande åtgärder. Av denna anledning bör 30 milj. kr. av de anslag som redovisats för skogsforskning och försurningsforskning tillföras de anslagsposter som gäller jordbruk och miljöprojekt. I motioner i anslutning till budgetpropositionen redovisar vi förslag till användning av det överförda beloppet. redovisar vi under de avsnitt i budgetpropositionen som berör skogsbruket omfördelningar som medför att skogs- och försurningsforskningen får anslagsbelopp som inom oförändrad kostnadsram överensstämmer med regeringens förslag. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att 30 milj. kr. av de anslag som upptagits för skogs- och försurningsforskning överförs till de anslag som berör jordbruk och natur- och miljöskyddsprojekt. () () 1 1984/85.
mot · G902273 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:273 , m. m. 1985/86:74) I proposition 1985/86:74 framlägger regeringen förslag i anledning av uttalande om, att avgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel skall användas till utökade insatser i fråga om forskning, rådgivning och miljöförbättrande åtgärder. Moderna gödselvårdsanläggningar ställer sig dyrbara för den enskilde jordbrukaren men är av stor betydelse både ur miljösynpunkt och för att begränsa behovet av handelsgödsel. Att tillföra jorden näring är ur miljöhänseende mycket viktigt. Sker gödsling under tid då ingen gröda finns som kan ta upp det frigjorda kvävet finns risk för urlakning. Sprids stallgödsel i stället utnyttjas kvävet bättre, som läckagerisken minskar. Ökad vårspridning av stallgödsel förutsätter emellertid investeringar i gödselvårdsanläggningar. Stallgödsel är en stor produktionsresurs i växtodlingen, och det är viktigt att den utnyttjas bättre än vad som sker . Det måste vara rationellt och miljömässigt riktigt att för växtnäringstillförsel ta till vara stallgödseln från gårdarnas egna djurbesättningar. På det sättet minskar behovet av handelsgödsel, som dessutom är importerade produktionsmedel. Regeringen föreslår nu att miljöavgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel skall finansiera forskning inom jord- och skogsbruk. Lika väl som dessa avgifter - som jordbrukarna själva betalar in - kan gå till forskning, bör de enligt min mening också kunna användas till sådana viktiga miljöinvesteringar som gödselvårdsanläggningar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att av influtna avgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel avdela medel för bidrag till gödselvårdsanläggningar.
mot · G902275 · 1986-01-24 00:00:00 — m. fl. Jordbruksforskning, m. m. 1985/86:74) I proposition 1985/86:74 föreslår regeringen fördelningen av de avgiftsmedel på bekämpningsmedel och handelsgödsel som har flutit in per . Summan uppgår till 118,7 milj. kr. Dessa 118 milj. kr. har svenskt lantbruk fått släppa ifrån sig, och har inneburit en icke oväsentlig kostnadsbelastning för näringen. Möjligheten att direkt föra tillbaka dessa pengar till jordbruksnäringen finns inte, eftersom beslut innebär att influtna avgiftsmedel skall användas till utökade insatser i fråga om forskning och miljöförbättrande åtgärder i jordbruksnäringen. Regeringen föreslår att tillgängliga medel fördelas på en rad olika projekt. De flesta av dessa berör forskningsprogram och rådgivningsinsatser. En betydande del - 28 milj. kr. - skall föras över till försumingsprogrammet, dvs. kalkning av sjöar och vattendrag. För vissa behöver stora insatser göras för att komma till rätta med försurningen. Vad som därvid är mest angeläget är att minska luftutsläpp som försurar mark, vatten och vegetation. Kalkning måste dock tillgripas för att rätta till det som gått snett. Regeringens avsikt att använda avgiftsmedel till kalkning i sjöar och vattendrag innebär att större delen av de 28 milj. kr. går jordbruket förbi, och förslaget står därmed inte i överensstämmelse med riksdagsbeslutet. Eftersom stora arealer jordbruksmark i har låga pH-värden är behovet stort av kalkning även för jordbrukets räkning. Om kalkningen av jordbruksmark ökade skulle det ge effekt inte bara för jorden utan även för omgivande marker och vatten. Miljöförbättringen skulle bli påtaglig. Används delar av avgiftsmedlen till kalkningsinsatser i svenskt jordbruk skulle dels en återföring till den avgiftsdrabbade näringen ske, dels skulle beslut om avgiftsmedlens användning uppfyllas. Vi föreslår därför att 20 milj. kr. av de influtna avgiftsmedlen används som stöd till kalkning av jordbruksmark. I motsvarande grad skall anslaget till försurningsprogrammet minska. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att av influtna avgiftsmedel på bekämpningsmedel och handelsgödsel om 118,7 milj. kr. anvisas 20 milj. kr. som stöd till kalkning av jordbruksmark, 2. att anslaget till försurningsprogrammet minskas med motsvaran- Mot. 1985/86:275 de belopp. () . Högmark (m)
mot · G902278 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:278 och , m. m. 1985/86:74) I regeringens proposition 1985/86:74 om jordbruksforskning m. m. framhålls angelägenheten av en kompetensuppbyggnad inom svensk växtförädling, bl. a. för att förbättra vår internationella konkurrenskraft. Där föreslås bl. a. ett genetikcentrum till för att åstadkomma en förstärkning av utbildnings- och forskningsresurserna inom svensk växtförädling. Vi ifrågasätter lokaliseringen till Uppsla, eftersom vi anser att ett genetikcentrum bör förläggas till . Som skäl därför vill vi anföra: - är vårt lands mest betydande jordbruksområde. - Tyngdpunkten i svensk växtförädling finns i t. ex. , Weibullsholm, Hilleshög, . - Det finns en gammal tradition av nära samarbete mellan och de skånska företagen inom detta område. - och institution i har landets ledande växtforskning på molekylär nivå. Ytterligare kompetens finns inom institutionerna för växtfysiologi och biokemi. - Professuren i genetik i återbesattes med en växtgenetiker. - Finansieringen av det planerade genetikcentret avses ske med hjälp av de medel som flyter in som miljöavgifter på bekämpningsmedel och handelsgödsel. Eftersom har stora och intensiva jordbruk kommer en stor del av finansieringen att ske med skånska pengar. - Lokaliseringen av genetikcentrum till ligger väl i linje med de planer för ett biocentrum som tagits fram vid i . Med anledning av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad motionen säger om lokalisering av växtgenetiskt centrum till . () ()
mot · G902279 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:279 Jordbruksforskning, m. m. 1985/86:74) Regeringen föreslår i proposition 1985/86:74 angående jordbruksforskningen ökade insatser för rådgivning i jordbruket, bl. a. i syfte att främja utvecklingen av miljövänliga odlingsmetoder och odling av alternativa grödor. Resultatet av denna forskning kommer enligt föredragande statsråd ha betydelse för inriktningen av 1990-talets livsmedelsproduktion. En linje i den framtida jordbruksproduktionen måste vara att så långt som det är möjligt reducera importen av olika typer av fodermedel, om vi på egna arealer kan producera dem inom landet. Argumenten för denna inriktning är välkända och behöver ej upprepas här. För många delar av och med betydande inslag av mjölk- och annan animalieproduktion är det nödvändigt att vallodlingen utvecklas kanske delvis i nya former. Det är angeläget att nya forskningsrön inom denna växtodling målmedvetet förs ut på fältet för att på så sätt inom en tre- till femårsperiod uppnå påtagliga resultat i form av ökade vallarealers nya växtslag (vallarter) syftande till minskad foderimport. Genom dess åtgärder skulle också ekonomin kunna förbättras för denna typ av produktion. Då skulle också bättre förutsättningar föreligga för att säkerställa stora öppna arealer av ett gammalt kulturlandskap. En angelägen miljö- och naturskyddsaspekt skulle då också kunna tillgodoses. Dessa rådgivningsinsatser är säkert för den enskilda jordbruksföretaget lönsamma på relativt kort sikt och bör därför kunna via en tämligen hög självfinansiering framöver. Men just för att verkligen få i gång denna process vore det angeläget att denna typ av rådgivning gavs hög prioritet, vilket då också borde avspeglas i förhöjd medelstilldelning, förslagsvis 10 milj. kr. att tas ur den redan i propositionen givna ramen. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktning och omfattning av rådgivningen inom jordbruket. 1 1985/86.3 sami.
mot · G902280 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:280 m. fl. Jordbruksforskning, m. m. 1985/86:74) I regeringens proposition 1985/86:74 om jordbruksforskning m. m. föreslås bl. a. att ett genetikcentrum byggs upp i för att åstadkomma en förstärkning av utbildnings- och forskningsresurserna inom svensk växtförädling. Det kan ifrågasättas om inte ett sådant genetikcentrum i stället bör förläggas till . Som skäl härför kan anföras följande: är landets mest betydande jordbruksområde Tyngdpunkten när det gäller svensk växtförädling har varit förlagd till , t. ex. , Weibullsholm och Hilleshög Den jordbruksforskning som det talas om i samband med det föreslagna genetiska centret har ju dessutom redan ett embryo i det startade projektet kulturväxternas genetik vid . Under sådana förhållanden ligger det nära till hands att bygga vidare på detta och förlägga en betydande del av den genetiska forskningen till vår region. Finansieringen av det planerade genetikcentrat avses ske med hjälp av de medel som flyter in som miljöavgifter på bekämpningsmedel och handelsgödsel. På grund av jordbrukets omfattning och intensitet kommer en stor del av dessa avgifter från . När det gäller bekämpningsmedel var användningen inom jordbruket följande (Källa SOU 1983:11): Försäljningen av handelsgödselmedel till jordbruk och trädgårdsbruk var /82 följande (Källa jordbruksstatistisk årsbok 1983): att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om uppbyggnaden av ett genetikcentrum. () Per Stenmarck (m)
mot · G902285 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:285 vid avyttring av tillgångar som förvärvats genom utdelning (prop. 1985/86:78) I propositionen föreslås ett tillägg till lagen om statlig inkomstskatt i syfte att motverka en enligt föredraganden omotiverad skattebefrielse vid utdelning av kapitaltillgångar. Förslagen är aktualiserade av ett domslut i regeringsrätten . Jag har ingenting att invända i sak men vill däremot med skärpa avvisa den föreslagna tidpunkten för ikraftträdandet. Finansministern föreslår att de nya bestämmelserna skall tillämpas i fråga om tillgångar som förvärvas genom utdelning som beslutas efter utgången av . Det handlar alltså i praktiken om en ikraftträdandetidpunkt som ligger tidigare än beslut, dvs. om retroaktiv lagstiftning. Som skäl att gå emot förbudet mot sådan retroaktiv lagstiftning anför regeringen s. k. särskilda skäl. Den socialdemokratiska regeringen har åberopat sådana särskilda skäl. Den extra vinstdelningsskatten och den tillfälliga förmögenhetsskatten infördes under former som har karaktär av retroaktiv lagstiftning. Då t. ex. beslöt om nya regler för förmögenhetstaxeringen för var det i praktiken fråga om retroaktivitet. Av rättssäkerhetsskäl anser jag att denna typ av skattelagstiftningsförslag måste avvisas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att avslår proposition 1985/86:78.
mot · G902286 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:286 m. fl. Beskattningen vid avyttring av tillgångar som förvärvats genom utdelning (prop. 1985/86:78) Vi har inget att erinra mot sakinnehållet i propositionen. Det föreslagna ikraftträdandet har emellertid en retroaktiv prägel. Vi har visserligen förståelse för att det skall fortlöpa mellan proposition och ikraftträdande, men vi anser inte att särskilda skäl som motiverar ett ikraftträdande föreligger. Vi förordar i stället ett ikraftträdande närmaste månadsskifte efter riksdagsbeslutet. Åberopande det anförda hemställs att beslutar att ikraftträdandet skall ske närmaste månadsskifte efter riksdagsbeslutet. () () land (m)
mot · G902Ju613 · 1986-02-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ju613 i (fp) Lagstiftningen om vissa sexualbrott 16 kap. 5 § andra stycket föreskrivs att den som har samlag med sitt helsyskon skall dömas för sexuellt umgänge med syskon till fängelse i högst . I den följande paragrafen, 6 §, sägs att om någon i annat fall än som avses tidigare i kapitlet har sexuellt umgänge med barn skall personen dömas för sexuellt umgänge med barn till fängelse i högst . Dessa regler innebär att om någon har samlag med sitt helsyskon som är yngre är skall inte 6 § utan 5 § andra stycket tillämpas. Gärningen kan alltså föranleda högst fängelse. Om de berörda personerna däremot inte är helsyskon - men alla omständigheter i övrigt är oförändrade - skall 6 § tillämpas. Detta betyder att brottet kan medföra ända upp till fängelse. För sexualbrott mot den som är är det alltså stadgat lägre straff om offret är ett helsyskon än om sådan släktskap inte föreligger. Detta förhållande är inte rimligt. Det är säkerligen heller inte lagstiftarens mening att det skall vara på detta sätt. Mycket tyder på att ett förbiseende i lagstiftningsärendet 1984 har orsakat den nu gällande ordningen. års lagändring innebar lagstiftningen att om någon hade samlag med sitt helsyskon som var båda de lagrum, som motsvarade nuvarande 5 § andra stycket och 6 § blev tillämpliga, och att allmänna regler om brottskonkurrens därvid var gällande. En sådan ordning var tillfredsställande och en reglering som ger ett motsvarande resultat bör införas. En lagändring bör således nu komma till stånd i syfte att undanröja det beskrivna missförhållandet. Det bör ankomma på regeringen att arbeta fram erforderlig lagtext och förelägga ett förslag i ämnet. att hos regeringen begär ändring i 6 kap. i enlighet med vad som anges i motionen. 1* 1985186.3sami.
mot · G902289 · 1986-02-11 00:00:00 — Motion till 1985/86:289 vice talman av en ny nordisk överenskommelse om förmåner vid arbetslöshet (prop. 1985/86:84) I motion 1984/85:903 tog jag upp frågan om att de nuvarande bestämmelserna innebär att den anställningstid som gäller i arbete i annat land ej får räknas som grund för erhållande av kontant arbetsmarknadsstöd (KAS). I motionen anförde jag bl. Enligt min mening borde dock anställningen i annat nordiskt land vara likställd också i detta hänseende med anställning i hemlandet. Först då kan man tala om en gemensam arbetsmarknad. I proposition 1985/86:84 hänvisar föredragande statsrådet till arbetsmarknadsutskottets behandling av motionen. Statsrådet anför bl.a.: Jag finner inte anledning att i detta sammanhang närmare gå in på vad utskottet har anfört. Enligt min mening är den i motionen aktualiserade situationen en sådan fråga som bör kunna lösas i den praktiska tillämpningen av den nya nordiska överenskommelsen. I min motion har jag genom att ange konkreta exempel visat hur viktigt det är att klarhet skapas så att anställning i annat nordiskt land ger möjlighet till kontant arbetsmarknadsstöd. Då jag har svårt att tolka statsrådets formulering i proposition 1985/86:84 som ett klart positivt ställningstagande ber jag att med hänvisning till det anförda få hemställa att ger regeringen till känna att bestämmelser om tillgodoräknande av anställning i annat nordiskt land för erhållande av kontant arbetsmarknadsstöd skall tas in som en del av den nya nordiska överenskommelsen.
mot · G902291 · 1986-02-17 00:00:00 — Motion till 1985/86:291 i (m) Ny förvaltningslag (prop. 1985/86:80) Allt flera egendomliga och förnuftsvidriga beslut och domslut av myndigheter och domstolar leder till att man både inom och utom landet börjar ifrågasätta vårt lands karaktär av rättsstat. Lagstiftningens omfattning gör det svårt för den enskilde riksdagsmannen att kunna förutse alla konsekvenser vid den framtida tillämpningen av olika lagrum. Krav har från allmänhetens sida framställts på något slag av nödbroms när det är uppenbart att bokstavstrogen lagtillämpning i det enskilda fallet leder till absurda följder. Sådana tankar finns också i de tillskrivna Domarreglerna, vilka intagits såväl i den upplaga av lag, som publicerades och utgivits i faksimilupplaga, som i senare års upplagor av den svenska lagboken. Bland dessa domarregler, till nutida svenska överförda, finner man exempelvis: Domaren är till för medborgarnas skull och icke medborgarna för domarens skull. Lagen är icke tillkommen för att utkräva stora böter, utan för rättvisans skull, medborgarna till nytta och gagn men inte för olaglig beskattning, skada och fördärv. Alla lagar skall vara sådana att de tjänar till medborgarnas bästa, och om lagen i stället vållar dem skada, är den inte mera lag utan o-lag, och bör avskaffas. lag bör tillämpas med beskedlighet, och eftersom formell rätt kan bli till största orätt måste nåd gä före rätt. Medborgarnas bästa är den yppersta lagen, och därför bör det som är nyttigt för medborgarna hållas för lag, även om lagens bokstav förefaller att lyda på annat sätt. är sådant att man alltid skall vara snarare att hjälpa än att stjälpa. Den vränger lagen, som inte följer lagstiftarens mening med lagen. I och för sig borde domarreglema, överförda till modernt språkbruk, kunna tjäna som generalklausul för både och , men eftersom det nu föreligger en proposition om ny förvaltningslag kunde det vara skäl att även knyta dessa principer till förvaltningslagen som ett rättesnöre för handlandet, i avbidan på att en mera fullständig version vid första tillfälle tillförs lagstiftningen i dess helhet. Mot bakgrund av det här anförda hemställs att tillför den föreslagna nya förvaltningslagen (proposition 1985/86:80) de ovan kursiverade utdragen ur Domarreglerna med den formella överarbetning som kan befinnas erforderlig - genom en 3 a §.
mot · G902292 · 1986-02-18 00:00:00 — Motion till 1985/86:292 Ny förvaltningslag (prop. 1985/86:80) Det är bra att reformeringen av den svenska förvaltningsrätten fortskrider, särskilt i rättssäkerhetens intresse. Inte heller torde någon fullkomlig lösning ha framkommit, utan ytterligare steg kommer att behövas. Jag vill i sammanhanget hänvisa till min motion 1985/86:K502. En fråga som kvarstår är frågan om besvär, vem som kan besvära sig och vilka beslut som man kan överklaga. En särskild svårighet ligger ju, som erkänts, i att myndigheterna ju har att väga partsintressen mot andra intressen, varför det vore bra om alla som är verkligt berörda har möjlighet att få fram sina grunder och skäl. Som regleringen är och föreslås vara, kan ett beslut vara överklagbart antingen av parter eller, oberoende härav, i kommunalbesvärets form. Kommunalbesvär förs ju bara på begränsade grunder och aldrig på frågor om lämplighet. Emellertid gäller att om någon har besvärsrätt i vanlig ordning, så kan kommunalbesvär inte föras. Detta betyder att ett olagligt beslut inte kan angripas av personer som känner sig berörda, om de som beslutet i lagens begränsade mening berör är nöjda med utgången trots dess olaglighet. Man kan exempelvis tänka på nyttjanderättshavare som rent sakligt är berörda av ett beslut men som ändå inte faller under förvaltningslagens berörda-begrepp. Det är sålunda en olycklig kategorisering, när det faktum att somliga är behöriga att överklaga medför att andra är utestängda därifrån. Det är knappast möjligt att släppa fram alla människor att i oträngt mål uppträda som parter i förvaltningsärenden. Däremot bör kommunalbesvär stå öppna för alla. Begränsningen av möjlighet till kommunalbesvär synes bestämt endast av kommunallagen 7 kap. 1 § första bisatsen (om ej annat är särskilt föreskrivet). Detta har tolkats så att om för något ärende besvärsrätt föreligger för någon enskild, alla andra är utestängda från kommunalbesvär. Även om man finner det tråkigt ur systematisk synpunkt, kan denna trolleriparagraf lätteligen upphävas genom en ny, lämpligen som tillägg till föreslagna 31 § i lagförslaget. Innebörden bör vara att förekomst av besvärsrätt enligt denna lag ej utgör något hinder mot att anföra kommunalbesvär. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att som nytt stycke till lagförslagets 31 § tillägger att besvärsrätt med tillämpning av denna lag kan tillkomma någon, utgör ej hinder mot sådant överklagande, varom i föregående stycke talas.