ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902564 · 1986-05-13 00:00:00 — Motion till 1985/86:564 m. fl. Kampen mot kärnkraften är inte bara en kamp mot kärnkraftssamhället, mot den kortsiktiga tillväxtfilosofin, mot profittänkande och rovdrift av natur och miljö utan också en kamp för ett helt nytt slags samhälle, för en ny miljö- och energipolitik, för en ekologisk helhetssyn på industri, ekonomi och samhällsutveckling, för en ny livsstil och för ett meningsfullt livsinnehåll. Regeringens trovärdighet beror på om man inser detta, tar människornas oro på allvar. Konkreta åtgärder som att stänga ; inte ge pengar till , satsa på energialternativen och utarbeta en avvecklingsplan måste vidtas. Folkomröstningen om kärnkraft gav besked om att kärnkraften skall vara avvecklad . Ännu föreligger ingen avvecklingsplan. Regeringen har utlovat en . Det betyder att man medvetet har missat möjligheter till avveckling. av materialfel, sprickor, rostskador. under vilka katastrofen kommer allt närmare. När kommer regeringen att inte bara i ord utan även i handling visa att man tänker avveckla kärnkraften? Vpk har haft en klar linje i kärnkraftsfrågan. Vi har gång på gång och i skilda sammanhang tagit upp frågor om kärnkraftens förödande konsekvenser för mänskligheten. Tjernobyl-katastrofen har på ett skrämmande tydligt sätt visat att hanteringen av kärnkraften aldrig kan vara en enskild stats ensak. kärnkraftssatsning kan inte betraktas som ofarligare än den sovjetiska eller amerikanska. i Tjernobyl och det svenska folkets oro för ytterligare haverier måste leda till att gör upp en plan för snabb avveckling av kärnkraften och beslut om att de mest nedslitna och farligast belägna kärnkraftverken tas ur drift först. måste väck och beslutet om en ombyggnad av rivas upp. måste klara sitt energibehov genom människo- och miljövänliga energialternativ och inte genom den farliga kärnkraften. Konsekvenserna efter en stor härdsmälta vid skulle bli oerhörda - det går inte att skydda de 2,5 miljoner människor som bor i området inom fyra mils radie. Kraven från den danska och den svenska antikärnkraftsrörelsen får inte klinga ohörda. Mot bakgrund av det i motionen anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om att en kommission tillsätts för snabb avveckling av kärnkraften, 2. att beslutar att kommissionen skall bestå av representanter för samtliga riksdagspartier samt Folkkampanjen mot kärnkraft och kärnvapen, 3. att beslutar att i en sådan avvecklingsplan som första reaktor skall tas ur drift, 4. att beslutar att regeringens beslut om anslag till skall rivas upp, 5. att hos regeringen hemställer om initiativ för att upprätta ett internationellt organ förslagsvis inom FN för internationell avveckling av kärnkraften. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902567 · 1986-05-13 00:00:00 — 9. att beslutar att i övrigt ansluta sig till vad som anförts beträffande den kommunalekonomiska inriktningen, 10. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts beträffande omfördelning av resurser inom sysselsättningspolitiken inkl. de administrativa kostnaderna för arbetsmarknadsverket , 11. att beslutar att med avslag på förslaget att medge flyttningsbidrag också vid kortare anställningar till Arbetsmarknadsservice nu anvisa ett ytterligare förslagsanslag av , 12. att beslutar hos regeringen begära att en parlamentarisk utredning får i uppdrag att lämna förslag om åtgärder mot arbetslöshet för ungdomar, 13. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts beträffande skattepolitikens inriktning, 14. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts beträffande fördelningspolitikens inriktning, 15. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts beträffande inriktningen av regionalpolitiken, 16. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts beträffande utnyttjande av Nordiska Investeringsbanken för järnvägs- och väginvesteringar, 17. att beslutar hos regeringen begära förslag för att utveckla universitetsorternas roll i regionalpolitiken, 18. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om att inte öka möjligheterna för sågverk att köpa enskilt ägd skog, 19. att beslutar att, i enlighet med intentioner att avskaffa skogsvårdsavgiften, avslå förslaget om ändring i lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift, 20. att beslutar avslå förslaget att anvisa 8,5 milj. kr. ytterligare till Skogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter, 21. att beslutar avslå förslaget att anvisa ytterligare 4,5 milj. kr. som Bidrag för skogsvård m. m., 22. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om skogsvårdsstyrelsernas frö- och plantverksamhet, 23. att beslutar att förlänga tiden för insättning på skogskonto till längst , samt att vissa äldre skogskonton förlängs till i enlighet med vad som anförts i motionen. 24. att beslutar att hos regeringen begära förslag innebä- Mot. rande att totalt . anvisas för byggande av skogsbilvägar i inre regionen. (c) () () . Åsling (c) P.-O. () . () () () () ()
mot · G902568 · 1986-05-13 00:00:00 — 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om kvalitetskravet i skogsproduktionen, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om vidareförädling, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående tillämpningen av 5§ jordförvärvslagen, 18. att beslutar avslå förslaget om en minimiavgift för skogsägare, 19. att beslutar att statsbidraget till inskolningsplatser endast utgår om det leder till ett fast jobb och utbetalas i efterhand, 2 1985/86. 20. att hos regeringen hemställer om förslag till åtgärder Mot. 1985/86:568 och finansiering av fasta jobb för ungdom, enligt vad i motionen anförts. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902572 · 1986-05-07 00:00:00 — Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för budget /87, m. m. 1985/86:150) Ungdomsgruppen har fått ökade problem på arbetsmarknaden. För 20-24-åringarna minskar arbetslösheten obetydligt, trots en viss konjunkturförbättring . Andelen långtidsarbetslösa ökar också där man inte vidtar några åtgärder. Orsaken till den relativt försämrade situationen för 20-24-åringar är delvis att man på arbetsförmedlingarna och i kommunerna prioriterade 18-19-åringarna när ungdomslagen infördes. Genom projekt ungdomsarbete i län har man där i stort lyckats lösa den öppna ungdomsarbetslösheten bland 20-24-åringarna. Den kvarstående arbetslösheten handlar mest om korttidsarbetslöshet under en karens- eller söktid vid vilken många ungdomar får ett arbete eller utbildning. De som inte lyckas få arbete eller utbildning erbjuds ungdomsarbete. Detta innebär att man flyttar de ungdomar som inte får fast arbete från ofta längre arbetslöshetsperioder till en planerad åtgärd. Däremot löser inte projektet ungdomsarbete ungdomsarbetslösheten i den meningen att fler jobb skapas eller att antalet ungdomar utanför den öppna arbetsmarknaden minskar. Men man måste se den samhälleliga nyttan det har för dessa ungdomar. Man kan inte göra en rättvis utvärdering av Örebromodellen. Projektet bör få verka för att visa om det är samhällsekonomiskt försvarbart. Vad man redan nu kan konstatera är att Örebromodellen har öppnat möjligheter som gjort att ett flertal har anställning i öppna marknaden resp anställning med lönebidrag. Örebromodellen har medfört att den arbetssökande har fått möjlighet att på ett mjukt sätt komma in i arbetslivet. Vid en avveckling av Örebromodellen som förordas i propositionen kommer ca 400 ungdomar och 19 handledare att ställas i arbetslöshetskön. Detta stämmer dåligt för en regering som gick till val på välfärd och sysselsättning. Från AMS sida har man klart uttalat att det gäller arbete i första hand och kontantunderstöd i sista hand. kommun har begärt att få fortsätta försöksverksamheten. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att med ändring av proposition 1985/86:150 bil. 4 begär att Örebromodellen tillämpas under sammanlagt för att en rättvis utvärdering skall kunna göras, 1 1 1985/86. 2. att hos regeringen begär att erforderliga medel ställs till Mot. 1985/86:572 Örebromodellens förfogande för att fullfölja projektet enligt vad i motionen anförs.
mot · G902573 · 1986-05-13 00:00:00 — Motion till 1985/86:573 m. fl. (vpk) Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /87, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1985/86:150) har folkhögskolan fått en särskild resurs för att bedriva kursverksamhet för arbetslös ungdom. har bemyndigat regeringen att anslå eleweckor utanför den allmänna folkhögskoleramen för detta ändamål, för innevarande verksamhetsår högst 20000 eleweckor. Folkhögskolan har särskilda förutsättningar att engagera ungdomar som mött svårigheter i utbildning och arbetsliv. Därför har den bedrivna kursverksamheten bemötts positivt från skilda håll. framhöll dåvarande utbildningsministern i : Kurserna har gett många ungdomar motivation för fortsatta studier inom eller utom folkhögskolan och i många fall medverkat till att ungdomarna har fått arbete. har uttalat sig för fortsatt verksamhet och även ställt sig bakom motionsyrkanden om att längre kurser än , som gällt, skall få anordnas. Vi kan inte godta föredragande statsråds uppfattning i proposition 1985/ 86:150, bil. 4, att en särskild ram för folkhögskolekurser för arbetslös ungdom inte längre behövs. är arbetslösheten hög bland ungdom. Folkhögskolans kursverksamhet kan inte utan vidare ersättas med upphandling inom det reguljära utbildningsväsendet. Arbetslösa ungdomar berövas ett bra utbildningsalternativ genom regeringens förslag att slopa den särskilda ramen för folkhögskolekurser. Vi förordar fortsatt verksamhet med särskilda kurser för arbetslös ungdom vid folkhögskolorna, omfattande högst 20 000 eleweckor för / 87, enligt de regler som gäller för denna verksamhet. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att med ändring i propositionen 1985/86:150, bil. 4, beslutar bemyndiga regeringen att för /87 anordna kurser för arbetslös ungdom vid folkhögskolorna, omfattande högst 20000 eleweckor, 2. att beslutar att statsbidrag för verksamheten skall utgå Mot. 1985/86:573 utan hinder av bestämmelserna i folkhögskoleförordningen och förordningen om folkhögskolans undervisningsvolym. (vpk) (vpk)
mot · G902576 · 1986-05-13 00:00:00 — Motion till 1985/86:576 m. fl. (m) Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /87, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1985/86:150) I kompletteringsproposition 1985/86:150 föreslår regeringen bl. a. att den individuella beskattningen av medlem i bostadsrättsförening slopas. Regeringens förslag grundas bl. a. på bostadskommitténs slutbetänkande SOU 1986: 4-6.1 detta betänkande har även berörts den olikformighet som råder vid beräkning av folkpensionärernas extra avdrag. Folkpensionärer har i vissa fall rätt till extra avdrag. Sidoinkomster och förmögenhetstillgångar påverkar avdragsbeloppets storlek. Vid beräkning av förmögenheten värderas bostaden, som är belägen i en- eller tvåfamiljsfastighet eller jordbruksfastighet på ett särskilt sätt. Det innebär att förmögenhetsvärdet reduceras. För de folkpensionärer, som innehar och nyttjar en bostadsrättslägenhet, ges inte denna möjlighet att reducera förmögenhetsvärdet med någon del av det egna kapitalet, som är investerat i en bostadsrätt. Det föreligger således en klar orättvisa beroende på boendeform. Det kan inte vara meningen, att investerat kapital i egen bostad skall värderas olika vid beräkning av extra avdrag för folkpensionärer. Regeringen bör därför omgående vidta åtgärder, så att taxeringslagens bestämmelser om en rättvis och likformig taxering uppfylls. Åberopande det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande reducering av den del av förmögenhetsvärdet som utgörs av egen bebodd bostadsrättslägenhet vid beräkning av extra avdrag för folkpensionärer. () ()
mot · G902577 · 1986-05-13 00:00:00 — Motion till 1985/86:577 och () Förslag till slutlig reglering av stadsbudgeten för /87, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1985/86:150) I proposition 1985/86:150 föreslås förändrade regler för garantibeskattningen m. m. Man slopar garantibeskattningen av fysiska personers fastigheter och det extra avdraget för schablontaxerade fastigheter. Vidare skall all inkomst beskattas i hemortskommunen. I propositionen anmäls att regeringen är oklar över vilka de ekonomiska effekterna kan bli för enskilda kommuner och aviserar någon kompensation senare om detta skulle visa sig nödvändigt. Enligt vår mening finns starka skäl att hysa oro för de effekter som kan uppstå i s. k. fritidskommuner, dvs. i kommuner med ett stort antal fritidshus i förhållande till sin befolkning. Inom är och exempel på kommuner som kan riskera att gå miste om betydande resurser till följd av den föreslagna åtgärden. kommun har 4 300 invånare och 1100 fritidshus. Om man ensidigt ser till skatteeffekten av dessa hus skulle förlora . För utgör motsvarande siffra . Enligt vår mening är det inte rimligt att fattar beslut utan att ha de kommunalekonomiska effekterna belysta, särskilt inte om det finns risk att redan fattiga glesbygdskommuner riskerar att förlora stora belopp. Men om finner anledning anta regeringens förslag måste detta kombineras med ett klart tillkännagivande av att s. k. fritidskommuner skall hållas skadeslösa fullt ut. Med stöd av det ovan anförda hemställs att beslutar att fritidskommuner såsom och kompenseras fullt ut vid ett eventuellt beslut om ändrade regler för garantibeskattningen m. m. enligt de förslag som lämnats i kompletteringspropositionen . () ()
mot · G902581 · 1986-05-13 00:00:00 — 5. att avslår regeringens förslag att till Arbetsmarknadsutbildning för /87 under tionde huvudtiteln utöver i proposition 1985/86:100 bil. 12 upptagna medel anvisa ett reservationsanslag av , 6. att beslutar att lagen om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring skall vara giltig t. o. m. , i enlighet med vad som i motionen anförts, 7. att beslutar att lagen om ändring i lagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd skall vara giltig t. o.m. , i enlighet med vad som i motionen anförts, 8. att avslår vad regeringen föreslagit angående strukturstöd för handikappade byggnadsarbetare, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående åtgärder för rehabilitering av arbetshandikappade byggnadsarbetare, 10. att avslår vad regeringen föreslagit angående uppsökarverksamhet bland arbetslösa byggnadsarbetare, 11. att avslår regeringens förslag att till Sysselsättningsskapande åtgärder för /87 under tionde huvudtiteln utöver i proposition 1985/86:100 bil. 12 upptagna medel anvisa ett reservationsanslag av , 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående arbetspraktik för ungdomar, 13. att bemyndigar regeringen att, om arbetsmarknadsläget kräver det, disponera medel ur finansfullmakten även för arbetsmarknadsutbildning i enlighet med vad som i motionen anförts. () () (m) Per () () () ()
mot · G902585 · 1986-05-13 00:00:00 — Motion till 1985/86:585 . och () Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /87, m. m. 1985/86: 150) Under punkt 7, bilaga 1 i regeringens proposition 1985/86:150 refereras regeringens planer på att för vissa investeringar utnyttja den särskilda låneordningen i Nordiska investeringsbanken. I första hand avser regeringen att utnyttja låneordningen för väg- och järnvägsinvesteringar. Vi anser att låneordningen också borde kunna utnyttjas för viktiga miljöinvesteringar. Ett lämpligt område är i så fall det för , och gemensamma vattenområdet . Föroreningarna i detta vattenområde är speciellt omfattande i området norra . Situationen är sådan att kraftfulla åtgärder omgående är nödvändiga. har stora utsläpp från industrier och kommuner skett utan nämnvärda reningsåtgärder. Resultatet har blivit en kraftig försämring av vattenkvaliteten. Följderna för miljön, för fiskerinäringen och för rekreationslivet är mycket negativa. Ansvaret för föroreningarna är olika fördelat mellan de berörda länderna. När det gäller de direkta utsläppen i havet kan dessa hänföras till resp. nation. Däremot är effekterna av förbränning av fossila bränslen, utlakning av näringsämnen m. m. inte sådana att de kan direkt härledas till företag eller nation. Kostnaderna för reningsanläggningar skall naturligtvis åvila resp. förorenare. Men det finns också motiv för gemensamma ekonomiska åtaganden. Dit hör tillräckliga resurser för att kunna genomföra ett effektivt forskningsprogram, upprättande av en målsättning för miljöåtgärderna, program för reningsanläggningar och restriktioner för näringsverksamheter. Vi vill därför föreslå att tar initiativ till ett gemensamt program för förbättring av vattenkvalitet. Det är viktigt att ett sådant program får tillräckliga resurser så att underlaget för beslut kan tas fram samt att det därefter finns finansieringsordningar för erforderliga investeringar. I vårt initiativ bör därför ingå att den speciella låneordningen i Nordiska investeringsbanken utnyttjas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett svenskt initiativ till ett gemensamt nordiskt program för miljöförbättringar i och att för detta utnyttjas den speciella låneordningen i Nordiska investeringsbanken. . () ()
mot · G902586 · 1986-05-13 00:00:00 — Motion till 1985/86:586 och () Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /87, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1985/86: 150) Från övertog bankerna skötseln av vinstsparandet från staten enligt beslut av regering och riksdag. Två konkurrerande varianter av vinstsparandet kom att utvecklas på marknaden: dels sparbankernas, som fick namnet Miljonkonto, dels affärsbankernas/föreningsbankernas. Sparbankerna har haft stor framgång med Miljonkonto. ökade antalet nya konton med nära 1 miljon. är antalet konton drygt 1800000. Vid senaste dragningen lottades ca 12 milj. kr. Till skillnad från bl. a. allemanssparande! har Miljonkontot lockat många ungdomar. Det är sparare med ganska litet pengar på banken som stimulerats till ett regelbundet sparande. Det nya vinstsparandet är därför ett mycket bra komplement till allemanssparande!. Att finna en sparform som både barn, ungdomar och vuxna finner attraktiv är ett område där både staten och bankerna har starka gemensamma intressen. Utan tvekan har sparbankernas Miljonkonto visat sig vara en sådan sparform. Den stimulerar dessutom till nysparande och är för staten både billig och bekväm ur administrativ synpunkt. I regeringens kompletteringsproposition föreslås nu att vinstskatten för vinstsparandet höjs från . En sådan åtgärd kommer med säkerhet att minska intresset för vinstsparandet. Det är svårt att se motiven för en sådan åtgärd i ett läge då det fortfarande föreligger stora samhälleliga behov av att det enskilda sparandet ökar. Den föreslagna höjningen avser nu enbart vinstsparandet och inte andra lotterivinster och spel. Sakligt sett är det viktigare att avstå från vinstskattehöjningen än att vidga utlottningsmöjligheterna. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om vinstskatten och utlottningsmöjligheterna i vinstsparandet. () ()
mot · G902587 · 1986-05-13 00:00:00 — Motion till 1985/86:587 och i (s) Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /87, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1985/86:150) 2 till kompletteringspropositionen (1985/86:150) föreslås vissa åtgärder för att på kort sikt öka virkesutbudet från skogen. a. föreslås att skogsvårdsstyrelserna får ökade resurser för rådgivning och tillsyn av avverkningsskyldigheten enligt skogsvårdslagen och för översiktliga skogsinventeringar. För nästa budgetår tillförs ytterligare 8,5 milj. kr. resp. 4,5 milj. kr. utöver vad som beräknats i budgetpropositionen. Dessa åtgärder i kombination med finansministerns förslag (bil. 1) att under taxeringsåren 1987-1989 möjliggöra en ökad insättning på skogskonto finnér vi vara väl motiverade och ägnade att redan under kommande avverkningssäsong öka virkesutbudet. Mot bakgrund av den stora betydelse skogsnäringen har för sysselsättningen och landets ekonomi måste virkesförsörjningen fungera. Det är oacceptabelt att skogsindustrin tvingas att importera dyr råvara när det inte råder brist på inhemsk råvara. De av regeringen nu föreslagna och planerade åtgärderna för att öka virkesutbudet är därför mycket angelägna. På en punkt är vi dock tveksamma till effekterna. Det gäller förslaget om att differentiera skogsvårdsavgiften på så sätt att en minimiavgift tas ut av varje delägare av små och vissa flerägda fastigheter och dödsbon. Enligt vår mening är minimiavgiften i den föreslagna utformningen ingen bra långsiktig lösning. Frågan bör därför tas upp i den samlade genomgång och utvärdering av strukturproblemen i skogs- och jordbruket som jordbruksministern aviserar i propositionen. Skogsbrukets strukturproblem skall behandlas med förtur i den översyn av jordförvärvslagens effekter som jordbruksministern enligt propositionen kommer att föreslå regeringen besluta om. Härvid skall bl. a. beaktas resultatet av det arbete som den s. k. dödsboutredningen (Ju 1977: 07) utför. Enligt vad vi erfarit är denna utredning inne i slutfasen av sitt arbete och beräknas vara klar . Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att minimiavgiften prövas mera långsiktigt i samband med översynen av skogsbrukets strukturproblem. () ()
mot · G902589 · 1986-05-13 00:00:00 — m.fl. (vpk) Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /87, m.m. (kompletteringsproposition) 1985/86:150) Med hänvisning till vad sorn anförs i vpk:s motion 1985/86:420 med anledning av proposition 1985/86:130 angående skattepolitiken och kompensationen till kommunerna för det höjda kommunala grundavdraget hemställs att avslår förslaget till lag om ändring i lagen (1982: 221) med särskilda bestämmelser angående det kommunala skatteunderlaget m.m. brink (vpk) (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902591 · 1986-05-13 00:00:00 — 1985/86: 591 m. fl. (fp) Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /87, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1985/86: 150) I regeringens kompletteringsproposition 1986 föreslås lag om tillfälliga regler för insättning på skogskonto. Detta förslag mottar vi med tillfredsställelse. vunna erfarenheter av skogskonto visar dock att den del av intäkterna från större skogsuttag som sätts in på skogskonto ofta stannar där hela tioårsperioden ut. Detta fungerar då knappast som inkomstutjämnande. Anledningen till att uttag inte sker successivt kan vara att är för kort planeringstid och/eller bristande information till kontoinnehavarna. Vi anser att tioårsperioden bör förlängas till . Den sista tredjedelen av perioden bör innebära åläggande om successivt uttag, så att skogskontot trappas ned senast för att vara avslutat vid . Fördelarna med vårt förslag är att en bättre fördelning av skogsintäkterna sker dels genom avtrappning, dels genom . Detta är, anser vi, i ännu högre grad aktuellt nu då andelen som får sättas in höjs till resp. . Vårt förslag bör utgöra en ytterligare stimulans till skogsavverkningar. Det är troligt att avverkningarna tidigareläggs om skogskontots nyttjandetid förlängs. För ägare av mindre skogar, som inte kan göra stora skogsuttag ofta, är en femtonårig fördelningsperiod en mera rimlig tid än . Det är också viktigt att en grundlig information ges om skogskontot i syfte att nå en bättre skatteutjämning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till förändrade regler för skogskonto enligt vad som anförs i motionen. () () + 1 1985186.