mot · G902K214 · 1986-01-23 00:00:00 — Besvärsrätten måste bibehållas. Det är viktigt att den enskilde kan få sina klagomål behandlade i överordnad instans. Men det är också viktigt att möjligheten till självrättelse av myndighet som gjort fel införs på det sätt som föreslagits. Därmed bör rättelse kunna göras betydligt snabbare i de fall där det är uppenbart att en myndighet felat eller där nya omständigheter redovisas. Av stor betydelse är att en positiv serviceanda präglar myndigheternas relationer med enskilda. Ambitionen att tillvarata den enskildes rätt bör prägla myndigheternas arbete. De särskilda organ som tillskapats för att kontrollera myndigheternas verksamhet ur rättslig synpunkt och ur effektivitetssynpunkt bör upprätthållas och förstärkas. Organ av denna karaktär är revisorer och . Verksamheten vid dessa revisionsorgan är särskilt inriktad på effektivitet och rationalitet inom förvaltningen men den har också en rättslig aspekt. Enligt vår mening är det en fördel att det finns två av varandra oberoende organ som har dessa uppgifter. revisorer är nära knutna till och fullgör i många fall granskning efter förslag från utskott. lyder formellt under regeringen. Riksdagsrevisorernas rapporter är av stort värde inte minst som en återföring av kunskaper till om hur olika statliga verksamheter fungerar och hur beslut fullgörs. lyder formellt under regeringen men har i praktiken haft en såväl mot regeringen som fristående ställning. har i hög grad handlat efter egna initiativ och har visat att detta möjliggjort en av olika intressen obunden och effektiv verksamhet. I den debatt som förts om fortsatta verksamhet har framförts krav om att verket mera direkt skulle knytas till regeringen och närmast bli ett serviceorgan åt departementen. Det har också föreslagits att skulle läggas under och att dess verksamhet skulle samordnas med den som bedrivits av revisorer. Enligt vår mening är det en fördel att det finns två av varandra oberoende organ som kan göra mera omfattande och sammanhållna undersökningar av statsförvaltningens verksamhet. Erfarenheterna har i vart fall inte visat att det skulle vara till nackdel för revisionsverksamheten som sådan. Vi anser således att den nuvarande ordningen bör bibehållas. Av särskild vikt är att nuvarande fristående ställning gentemot regeringen kan bibehållas. Om regeringen vill ge särskilda uppgifter bör dessa vara noggrant avvägda och inte inkräkta på verkets självständighet och möjlighet att ta egna initiativ. Det bör nämnas att justitiekanslerämbetet, vid sidan av andra uppgifter, står till regeringens förfogande som granskningsorgan i ärenden som regeringen kan finna angelägna. Vad som här anförts om revisionsverksamhetens organisation bör ges ringen till känna. För allmänheten är det under sorterande justitieombudsman- Mot. naämbetet (JO) är ett mycket viktigt extraordinärt granskningsorgan med K214 uppgift att på eget initiativ granska domstolar och förvaltningsmyndigheter samt att behandla klagomål från enskilda som anser sig ha blivit felaktigt behandlade av myndigheterna. JO:s verksamhet är betydelsefull, inte minst genom ämbetets fristående ställning och den prejudicerande verksamhet som ämbetets uttalanden har. En utredning om JO:s framtida organisation och verksamhet har remissbehandlats. Utredningens förslag som syftar till en förstärkning av ämbetet är nu under beredning i konstitutionsutskott. Utredningens bedömning är att fortfarande i motsats till vad som ibland påståtts har stor betydelse för rättskontroll och rättstillämpning. Vi delar den uppfattningen. I ett avseende har dock JO:s möjligheter att agera försvagats. Det vi åsyftar är att de ansvarsbestämmelser, som kvarstår sedan det i princip undantagslösa ämbetsansvaret avskaffades och till stora delar ersattes av disciplinansvar, inte ger JO tillräckliga möjligheter att ingripa mot fel som begås i den offentliga verksamheten. Även om föreslår att JO skall få ökade befogenheter i disciplinprocessen genom att en del av de nuvarande begränsningarna tas bort anser vi inte detta tillräckligt. Det bör enligt vår mening på nytt övervägas att återinföra ämbetsansvaret för de grupper som har ett självständigt handläggar- och beslutsansvar. I en särskild centerpartimotion har förslag om detta framlagts och ytterligare motiverats och vi hänvisar till denna motion. Vi vill i detta sammanhang tillägga att samma möjligheter till kontroll och ingripande bör tillerkännas JO på det kommunala området som på det statliga. Det finns varken ur principiell synpunkt eller ur den enskilde klagandens synpunkt några goda skäl för att JO skall ha mindre möjligheter att ingripa mot felande kommunala tjänstemän än mot statliga. Till saken hör att den kommunala förvaltningen numera har betydligt större omfång än den statliga. har under föregående mandatperiod i motioner fört fram förslag till stärkt skydd för den enskildes integritet. Förslagen har gällt begränsning av personnummeranvändningen, restriktivare tillståndsgivning för samköming av dataregister och förenklade regelsystem i stället för maskinell kontroll. har hänvisat dessa förslag till data- och offentlighetskommittén (DOK. Trots pågående utredningsarbete och uttalande om stärkt integritetsskydd aktualiseras ständigt nya förslag om stora personregister, samkörningar, kontroll och ökad uppgiftsinsamling från enskilda och företag. Samma gäller utökning av kontroll och data inom befintliga register eller samköming mellan dessa. Det är djupt otillfredsställande att utredningsverksamheten på detta sätt föregripits. Vi föreslår därför att uttalar sig för ett moratorium när det gäller nya eller utökade dataregister, samkörningar eller uppgifts samlande i avvaktande på DOK:s förslag. Den snabba utvecklingen inom datatekniken ställer ständigt nya krav på åtgärder för att stärka den enskildes skydd och värn för den personliga integriteten. regleras skyddet i datalagen m. fl. lagar och författningar. Andra författningar förskriver skyldighet att lämna uppgifter och låta sig registreras. Därutöver finns ett faktiskt tvång att låta sig registreras för att inte gå miste om förmåner, rättigheter eller service. Utvecklingen har aktualiserat frågan om grundlagsskydd för den personliga integriteten i datasamhället. Detta torde vara lika angeläget som det skydd för mänskliga fri- och rättigheter som finns i grundlagen. Regeringen bör ges i uppdrag att utreda frågan om grundlagsskydd för den personliga integriteten. Som vi framhållit inledningsvis är brottsbekämpning en viktig del av skyddet för den enskildes integritet och säkerhet. Vi ser med stor oro på ökningen av såväl våldsbrott som egendomsbrott som drabbar enskilda människor. I särskilda motioner lägger vi förslag som syftar till en effektivare brottsbekämpning bl. a. genom ökade resurser för polisväsendet och kriminalisering av all narkotikahantering. Vi hänvisar här till dessa motioner. Avslutningsvis vill vi också framhålla att den enskildes integritet inte enbart hotas genom utvecklingen på den offentliga sektorn. För många enskilda kan de övergrepp som förekommer utanför denna sektor kännas lika hårda. Beslut fattade av ledande grupper inom stora kollektiv kan för den enskilde vara lika tyngande, svåra att påverka och omöjliga att acceptera som statliga och kommunala beslut. Vi vill särskilt framhålla det orättfärdiga och djupt stötande ingrepp i den enskildes politiska frihet och personliga integritet som kollektivanslutningen till det socialdemokratiska partiet innebär. För oss är det en självklarhet att det är den enskilde själv som skall bestämma vilka föreningar han vill tillhöra och om och när han vill återta sitt medlemskap. 1 särskilda motioner kräver vi förbud mot kollektivanslutning och ökad föreningsfrihet för den enskilde. Helt allmänt framstår det i vårt samhälle allt angelägnare att i frihetsdebatten och i arbetet för ökad rättstrygghet utgå från den enskildes och inte kollektivets intresse. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av lagstiftningsarbetet, 2. att beslutar att RO 4:10 andra stycket skall ha följande lydelse: Begär minst en tredjedel av ledamöterna i ett utskott vid behandlingen av ett ärende att upplysningar eller yttranden skall inhämtas från myndighet som avses i första stycket, skall utskottet föranstalta om detta, såvida det icke finner att därmed förenat dröjsmål med ärendets behandling skulle leda till avsevärt men. Utskottet skall i det betänkande som avges i ärendet Mot. utförligt ange de skäl som föranlett utskottet att avslå minoritetens begäran. 3. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen i övrigt anförts om lagstiftningsförfarandet, 4. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om ramlagstiftning, om delegering av normgivning och om registrering av sådan normgivning, 5. att beslutar att hos regeringen begära tilläggsdirektiv till folkstyrelsekommittén för utredning om vetorätt för lagrådet i vissa lagfrågor i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att beslutar att hos regeringen begära tilläggsdirektiv till folkstyrelsekommittén för översyn av vissa grundlagsbestämmelser i enlighet med vad som anförts i motionen, 7. att beslutar att hos regeringen begära utredning om domstolskontroll av förvaltningsbeslut i enlighet med vad som anförts i motionen, 8. att beslutar att tjänsteansvaret skall utvidgas i enlighet med vad som anförts i motionen, 9. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om revisionsverksamheten, 10. att beslutar att JO skall tillerkännas samma möjligheter till kontroll och ingripande på det kommunala området som på det statliga i enlighet med vad som anförts i motionen, 11. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om ett moratorium för nya eller utökade dataregister och för beslut om samköming av dataregister, 12. att beslutar att hos regeringen begära utredning om utvidgat grundlagsskydd för den personliga integriteten i enlighet med vad som anförts i motionen. () (c) . Åsling (c) () . () () () () () P. -O. ()