mot · G902U524 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:U524 m. fl. (fp) Ökat samarbete med den europeiska gemenskapen Tillsammans är länderna i EFTA EG:s viktigaste handelspartner. av EG:s samlade export går till EFTA, vilket är mer än exporten till och mer än den till . Omvänt är EG av samma betydelse för EFTA-länderna. EG omfattar mer än 320 miljoner människor jämfört med 30 miljoner för EFTA-länderna. Det är lätt att inse vad avsaknaden av EG-marknaden skulle innebära för EFTA:s medlemmar. Handeln över gränserna gynnas av, för att inte säga förutsätter, en intensiv samverkan mellan parterna. Det är av en stor vikt att både självständigt och tillsammans med övriga EFTA-länder söker nära samarbete med EG. Inom de miljöpolitiska, socialpolitiska och konsumentpolitiska områdena sker en fortgående utveckling av samarbetet inom EG där har anledning delta mera aktivt. Detta gäller även områden som forskning och kultur. Det ministermöte som på svenskt regeringsinitiativ ägde rum mellan EG- och EFTA-länderna i har fått stor betydelse för det ekonomiska samarbetet i . I den vid mötet antagna deklarationen förklarade sig regeringarna vilja stärka samarbetet mellan EG och EFTA i syfte att skapa ett dynamiskt västeuropeiskt ekonomiskt område a European Economic Space. Detta skall ske genom förenkling av gränsformaliteter och ursprungsregler, undanröjande av tekniska handelshinder genom standardisering och harmonisering samt samarbete i frågor om offentlig upphandling, statliga stödåtgärder och åtgärder mot illojala handelsmetoder. Vikten av ett utvidgat europeiskt samarbete inom forskning och utveckling underströks. Deklarationen nämnde också samarbete eller konsultationer beträffande bl. a. miljövård, energipolitik och den allmänna ekonomiska politiken. Luxemburg-deklarationen bör ses mot bakgrund av EG:s växande beslutsamhet att vidta kraftfulla åtgärder för att fullborda den inre gemensamma marknaden. förutsåg upprättandet av en gemensam marknad inom vilken människorna skulle kunna röra sig och ta anställning fritt över gränserna, handeln med varor och tjänster vara fullt fri mellan medlemsstaterna, yrkesutövning och etablering av företag kunna ske på lika villkor och betalningar och kapitalrörelser vara fria. Denna gemensamma marknad har dock endast ofullständigt förverkligats. Trots att tullarna försvunnit mellan medlemsstaterna finns gränskontrollen kvar, bl. a. därför att omsättningsskatter o. d. måste tas upp vid gränsen. Nationella olikheter i tekniska föreskrifter och regleringar inom sådana områden som miljövård, konsumentpolitik och arbetarskydd har lett till en snabbt växande flora av s. k. tekniska handelshinder. Nationell bolagslagstiftning har hindrat företagssamarbete över gränserna. Varutransporter och kapitalrörelser har varit strängt reglerade osv. Följden har blivit stora och onödiga kostnader för produktionen, handeln och i sista hand konsumenterna. Det bör observeras att i stort sett samma hinder trots existerande frihandelsavtal råder också i handeln och samfärdseln mellan EFTA-länderna inbördes och mellan EFTA och EG. Vid ett möte med det , dvs. stat- och regeringschefer, i Milanoden 28 fattades ett antal viktiga primära beslut dels om en förändring av EG :s beslutsprocess i syfte att underlätta en utveckling mot en europeisk union, dels också om fullbordandet av den gemensamma marknaden. I sistnämnda fråga instruerades att genomföra ett handlingsprogram, baserat på förslagen i en av framlagd vitbok. Genom detta program, för vilket antagits en noggrann tidplan för tiden , skall såväl fysiska hinder vid gränserna som tekniska hinder undanröjas. På basis av vitboken skall följande områden prioriteras: Samtliga gränshinder skall undanröjas De tekniska handelshindren skall bort En fri marknad på finans- och transportområdet skall upprättas Full etableringsfrihet skall ges för yrkesutövare Om den europeiska gemenskapen lyckas genomföra större delen av de i programmet förutsedda åtgärderna kunde resultatet för EFTA-ländernas del bli en ökad avskärmning och diskriminering. Inom EG skulle alla hinder för handel, företagssamarbete och kapitalrörelser försvinna, medan de skulle finnas kvar gentemot EFTA-länderna och mellan dessa inbördes. För att undvika en sådan diskriminering har tanken uppkommit att liberaliseringarna så långt som möjligt skall utsträckas till att omfatta hela . Det är detta som är målsättningarna för Luxemburg-deklarationen. Även EG skulle ha avsevärd nytta av att kunna basera sig på en harmoniserad västeuropeisk fri marknad. Uppföljningen av Luxemburg-deklarationen har börjat med överenskommelser eller överläggningar på bl. a. följande områden: EG och EFTA har inlett ett samarbete för att via västeuropeiska standardiseringsorgan (och ) få fram standarder som behövs för att undanröja tekniska handelshinder. Ett liknande samarbete inleds också (via CEPT) på telekommunikationsområdet. EG har infört ett förfarande för harmonisering av nationella säkerhetsbestämmelser, som i stor utsträckning bygger på hänvisning till standard. Som ett pilotfall har EG frågat om EFTA-länderna kan ansluta sig till Gemen 1985/86 U524 skapens direktiv om säkerhetsbestämmelser för elektrisk lågspänningsma- Mot. I väntas en särskilt tillsatt statlig utredningskommitté avge U524 I fråga om förenkling av gränskontrollen prövar EG ett nytt förenklat tulldokument som skall ersätta den mängd olika dokument, som krävs . EFTA-Iänderna undersöker möjligheterna att anpassa sig. Beslut skall fattas före innevarande år. Diskussioner pågår också om ett vidgat forskningssamarbete. undertecknades ett ramavtal mellan och EG och FoU-samarbete. Det finns förhoppningar om att EG fattar beslut om att företag och forskningsorgan i EFTA-länderna skall, på vissa villkor, kunna delta i några av EG:s större forskningsprogram. Hur arbetet på uppföljningen av Luxenburg-deklarationen i fortsättningen utvecklar sig kommer i första hand att bero på i vilken takt EG genomför vitboksåtgärderna. Man synes nu utgå från att vid varje åtgärd EG vidtar för att stärka den gemensamma marknaden skall EFTA-länderna erbjudas medverka. Det nya samarbetet EG/EFTA kommer således att utmynna i en serie separata harmoniserings- och liberaliseringsåtgärder på vitt skilda områden och över en lång följd av år. Det gäller då att inte förlora det övergripande målet ur sikte, nämligen att skapa en harmoniserad marknad omfattande hela . På flera håll inom EG sker en mycket aktiv verksamhet på de miljö-, social- och konsumentpolitiska områdena. bevakar redan denna verksamhet och har i vissa fall samarbete med EG. Både bevakningen och samarbetet borde kunna utökas. Även informationen i om verksamheten på dessa områden borde kunna förbättras betydligt. EG står för mer än en femtedel av hela världens kostnader för forskning och utveckling. Mycket stora insatser krävs dock för att skall hävda sig i den industriella konkurrensen. deltar redan i flera samarbetsprojekt, särskilt inom ramen för COST och ESPRIT. Svenskt deltagande välkomnas av EG och borde kunna breddas och fördjupas också inom flera andra områden. Inom EG har det börjat växa fram ett samarbete inom kulturområdet i ordets vidaste mening. Den snabba utvecklingen inom satellittelevisionen bevakas noga. EG ägnar sig alltmer åt stöd till konst, litteratur och musik. Inom EG finns ett klart medvetande om behovet av kraftfulla insatser för att bibehålla och utveckla känslan för europeisk kultur och historia. Detta är också ett svenskt intresse. Den mediaexplosion som står för dörren kommer till stor del att domineras av USA-producerade program. Detta gäller också många andra kulturyttringar. Det ligger även i intresse att genom olika europeiska insatser och produktioner skapa komplement och 6 alternativ till det amerikanska utbudet. Vanligen söker sig inte till för ideer, impulser och sam- U524 Initiativet till samarbete och utbyte måste som regel tas från svensk sida, men är då i allmänhet mycket välkommet. På området för europeiskt kultursamarbete finns mycket att göra och alltför små resurser avsätts för sådant samarbete och utbyte. Visserligen behandlas dessa frågor inom t. ex. , men EG har en sådan styrka att Gemenskapen mer och mer leder utvecklingen även inom det europeiska kulturområdet. a. därför är det av stor vikt att söker effektiva vägar till samarbete och utbyte. För att skall kunnna komma i åtnjutande av frukterna av en fördjupad integration i , krävs att den del av vårt lands lagstiftning som påverkar ekonomiskt och industriellt handlande anpassas till i EG gällande normer. Detta låter sig väl göras utan att väsentliga svenska krav på skydd för hälsa och miljö kompromissas bort. Tvärtom torde den svenska tekniska och industriella kompetensen ge möjligheter till ett betydande inflytande vid fastställandet av kraven på dessa områden. Trots många exempel på lagstiftning som utformats med hänsyn till behovet av nordisk eller europeisk harmonisering förekommer det allt för ofta att lagar och förordningar i onödan skiljer sig från andra länders bestämmelser på så sätt att handel och samarbete över gränserna försvåras. För att undvika detta skulle en svensk vitbok inom företrädesvis samma områden och av liknande slag som EG:s kunna tjäna som ett utmärkt rättesnöre. Den skulle påvisa de handelshinder som föreligger och avvisa nya bestämmelser som motverkar harmoniseringar med . Regler skulle därmed fastställas först när deras effekter för medverkan i det europeiska samarbetet noga beaktats. 1. att hos regeringen begär förslag om en vitbok av det slag som nämnts i motionen i syfte att underlätta medverkan i en integrerad västeuropeisk ekonomisk marknad, 2. att hos regeringen begär förslag om hur mer aktivt skall kunna delta i det miljö-social-konsumentpolitiska samarbetet inom EG och i det europeiska kultur- och forskningssamarbetet, 3. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i övrigt anförts i denna motion angående samarbetet med (fp) () () () hr/and (fp)