mot · G902A493 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:A493 och i (c) Regionalpolitiska åtgärder i Ge ett X-paket! Tillsätt en X-delegation! Ge länet en framtid och våra ungdomar möjlighet till utbildning och arbete i länet! är ett län med kvalitet. Det är kvalitet på Sandvikenstålet från , det är kvalitet på Hälsingefuran och det är kvalitet på människorna. Vårt län har därför goda framtidsmöjligheter. Men länet är ett av de mest utsatta länen i landet. Därför räcker inte de traditionella insatserna utan vi behöver särskilda insatser för att komma ur de svårigheter vi har. Ny syn på och över huvud taget Synen på är full av fördomar. Vi är en tärande del, som inte klarar oss själva utan som behöver stöd och hjälp. Därför skall vi ha stöd-områden och glesbygds-stöd etc. Någon har sagt att är vårt närmaste u-land eller en fäbodvall, medan andra tycker att arbetslösheten i kommun är mer intressant än i . är inte bara norrlänningarnas angelägenhet det är hela landets angelägenhet. framtid är kopplad till framtid utveckling beroende av utveckling. Varje del av är en del av helheten, varje del har sina värden att bidra med. För sammantaget är det viktigt att samordna krafterna och kräva vår rättmätiga andel av utveckling och välfärd. Vi måste lita till oss själva, försörja oss själva, handla norrländskt. Dagens svårigheter beror på gårdagens misstag Koncentrations- och centraliseringsfilosofin som alltför länge väglett de politiska besluten har skapat dagens problem i och i . som den skapat andra problem i de större kommunerna. 1 de norrländska bygderna är arbetslösheten högst medan de större städerna har den högsta procentuella andelen socialbidragstagare. De norrländska ungdomarna har inte haft tillgång till högre studier de har rest söderut för studier. De har inte haft tillgång till arbete de har rest söderut för att få arbete. driver regeringen en medveten flyttningspolitik från norr till söder. hjälp ges men inga medel för återflyttning. går in med A493 uppsökande verksamhet bland ungdomarna för att få dem att flytta till arbeten söderut och det i en högkonjunktur. Varför vräks länets ungdomar på det sättet från sin hembygd? av dem som är födda i bor kvar där enligt undersökningar, motsvarande siffra i länet kan inte vara hög. Friheten att flytta för studier och arbete skall alla ha men ingen skall tvingas att flytta därför att politiker anser att det är rimligt att arbetstillfällena lokaliseras söderut. Undersökning visar att det är framför allt arbetarna som tar skada av flyttningen. De blir sjukare ofta efter flytten. De får sämre jobb och sämre bostad och får mindre kontaktnät. Personer från socialgrupp 1 och II får mindre problem de flyttar ofta som ett led i en karriär. En tidigare undersökning visade att i fem glesbygdsområden hellre ville ha stöd för att bo kvar i regionen än flytthjälp. X-län den största befolkningsminskningen 1985 Länet har den antalsmässigt största befolkningsminskningen i landet, 1 425 personer. Samtliga kommuner minskar. en av de största procentuella minskningarna i landet. Ingen kommun har haft ett positivt födelsenetto efter 1976. har i sina prognoser räknat med ett befolkningstal 1990. Vi har 289 1985 vi ligger alltså redan nu betydligt under prognosen. Befolkningsminskningen betyder minskade kommunala skatteutjämningspengar. kommun t. ex. som minskar med 193 personer förlorar 1,8 milj. kr. Men det allvarliga är den snabba förändringstakten och effekterna av befolkningsminskningen. Skall bygder bebos eller ödeläggas? Med färre invånare, med större andel äldre blir det sämre utveckling och förnyelse. Det behövs bebodda bygder för miljö, för tillvaratagande av naturtillgångar, för försvar och beredskap. I är 3,9 Vo av de yngre födda utomlands, medan samma siffra är i andra delar av landet. Vad betyder den olikheten för utvecklingen? försvarar om något händer? Vi satsar på försvar. behöver också försvaras. Men om det inte finns kvar unga män i försvaret i norr? Eller om det inte finns kvar någon infrastruk Eller när järnvägarna är nerlagda och spåren upprivna. Det måste ske en ökad lokal upphandling av förnödenheter och materiel från A493 Över huvud taget måste självt klara av sin livsmedelsförsörjning både i freds- och orostid. Den lägsta förvärvsfrekvensen efter är det län som tillsammans med har den högsta arbetslösheten efter . För att få fram en realistisk arbetsmarknadssituation bör man jämföra arbetslösheten i ungefär samma konjuntkurlägen. Om man således jämför med , sorn länsarbetsnämnden gör, visar sig följande: 1 844 fler arbetslösa 1985 än 1980. Dessutom är ca 3000 fler i arbetsmarknadspolitiska åtgärder 1985 än 1980. Inför en konjunkturavmattning är arbetslöshetssituationen således mycket dyster. Vi går in i den med alldeles för hög arbetslöshet. Trendmässigt kan vi räkna med att arbetslösheten stiger framöver även om vi får en säsongmässig nedgång . Med så många som 8 501 i arbetsmarknadspolitiska åtgärder är marginalen ej särskilt stor att öka dem när lågkonjunkturen kommer. Detta är djupt oroande. Länet är näst det län i landet som är mest beroende av basindustrin med alla de problem det för med sej i form av ensidig arbetsmarknad. Basindustrin beräknas minska sysselsättningen . Den senaste tillgängliga industristatistiken visar att länet minskade antalet industrisysselsatta 1983 med 2 628 personer, vilket är en minskning med 7,6 Vo. har länet en jämförelsevis liten offentlig sektor. Länet har näst den lägsta förvärvsfrekvensen i landet, männen har låg förvärvsfrekvens kvinnorna har ännu lägre. De kommuner som har de lägsta förvärvsfrekvenserna för kvinnor är kommunerna med mansdominerade branscher, som skogs- och järnindustri och jordbruk. Jämför man visar det sig att det går mycket långsamt att bryta det utpräglade könsmönstret. En fjärdedel av 1819-åringarna i ungdomslag Ungdomarnas situation på arbetsmarknaden är oerhört dyster. Vi ligger sämst till i landet när det gäller arbetssituationen för ungdomar. Länet har 23,1 Vo av 1819-åringarna i ungdomslag varav har 28,4 Vo medan siffran för hela landet är hälften, 12,1 Vo (). Vilka motiv har regeringen för sin orättvisa sysselsättningspolitik? Är det opportunismen som får råda? Är det vad som är bäst för socialdemokraterna ur Vidtar man hellre åtgärder i bygder med mycket folk? Trenden är att regeringen går in med speciella regionala insatser där stora industrinedläggelser sker. Men som har den kraftigaste arbetslöshetsutvecklingen får inga speciella insatser. Hos oss sker företagsnedläggelser men inte så stora och arbetslöshetsutvecklingen går långsammare. Men arbetslösheten är högre och våra problem större än t. ex. och . Självfallet ställer vi upp för de arbetslösa både i och men vi kräver också insatser för dem som har ännu större problem. måste det bli andra tag måste vi ta vara på resurserna i bygd och natur och människor. behövs en genomtänkt utvecklingsstrategi. behöver vi både vision och realism. behöver vi samordning. behövs en X-delegation, nu behövs ett X-paket. En X-delegation skall ses som en temporär åtgärd. Det bör vara en liten grupp, bestående av några länsbor med kunnande och initiativkraft och förmåga att ta tag i problemen, omorientera företag och hitta nya kopplingsmöjligheter. De bör kunna ta vara på alla de uppslag och initiativ som ortsbefolkningen själv bidrar med. Med i delegationen bör också finnas representanter för arbetsmarknads-, industri-, utbildnings- och kommunikationsdepartementen. Inte minst för att åstadkomma samordning mellan olika samhällssektorer. Ett X-paket skall bygga på delegationens material och förslag. Utbildningen har en nyckelroll när det gäller länets positiva utveckling av näringsliv och sysselsättning. Regeringen tog ett bra initiativ när man gav länsstyrelserna i uppdrag att medverka i utbildningsplaneringen. För har en arbetsgrupp på ett förtjänstfullt sätt tagit fram ett program för utbildningsplaneringen: mot ett län i utveckling. Underrubriken visar synen på utbildningen: Utbildning som utvecklingsinstrument. I sammanfattningen sägs följande: Arbetsmarknaden står inför stora förändringar. För att möta dessa och få en positiv utveckling av näringsliv och sysselsättning har utbildning en nyckelroll. Betydelsen av utbildning på alla nivåer i samhället råder det stor enighet om. Kopplingen mellan arbetsmarknad och utbildning framstår som allt angelägnare på grund av den snabba tekniska utvecklingen och stark ortsbundenhet. För ett län som med stor arbetslöshet, strukturella problem inom näringslivet och med låg utbildningsnivå jämfört med riket bör utbildningsfrågor betraktas som en stödinsats på lång sikt. I då samhällsresurser skärs ned är det synnerligen viktigt att detta inte drabbar utbildningsområdet i ett län som har stor arbetslöshet och strukturella arbetsmarknadsproblem. är utbildning en av de viktigaste faktorerna för att trygga sysselsättningen och länets utveckling. Här finns ett utmärkt underlag att arbeta vidare ifrån. Utbildningsnivån måste höjas i länet. Stärkt teknik- och ekonomiutbildning vid högskolan i /. Lärarfortbildning inom ämnesområden med snabb utveckling. Utvidgad kontakt med forskning inom teknik och ekonomi. Förslag på lämpliga forskningsområden är: skogsteknik, växtförädling, nya prospekteringsmetoder, kollektiva transporter, havsteknologi, medicinsk teknisk och informationsbehandling. Mindre och medelstora företag och industriell utveckling Industrins andel av den totala sysselsättningen i motsvarar . Av dessa arbetstillfällen inom industrin återfinns i stora koncerner med mer än 500 anställda. Det är också detta som gör länet så känsligt för strukturförändringar. För att bryta det ensidiga beroendet av några få stora koncerner måste det till en satsning på den mindre och medelstora företagsamheten. I detta syfte måste utvecklingsfonden ges ett flexiblare ansvar och resurser för småföretagarstöd. Detta kan ske genom t. ex. en bättre anpassning av dagens strikta regelsystem. I partimotion har vi från begärt olika åtgärder för att stärka den mindre och medelstora företagsamheten. Vi har i förhållande till regeringen begärt 50 milj. kr. mer till teknisk forskning och utveckling, 20 milj. kr. till forskningsbidrag till tekniskt baserade småföretag och 22,5 milj. kr. En annan expansiv bransch i länet är den kemiska industrin. Även om den kemiska industrin inte har någon större andel av industrisysselsättningen så anses delar av den tillhöra en av framtidsbranscherna. På detta område har Söderhamnsregionen utvecklats till att bli något av en samlingspunkt för flera kemiska industrier. Med tanke på de utvecklingsbara kringeffekter detta skulle kunna ge för Söderhamnsområdet så bör möjligheterna till någon form av utvecklingscentrum för kemi i utredas vidare. Inom har utvecklingen på fast bränsleområdet gått snabbt . Torvbrytning pågår på flera håll i länet för både industriella och kommunala uppvärmningsbehov. Fastbränsletekniken utvecklas också snabbt och det pågår i länet ett utvecklingsarbete av torvmaskiner. skulle kunna genomföra en särskild studie i Ljusdals- och Hudiksvallsregionen för att tillsammans med styrelsen för teknisk utveckling samla kunskaper, och även då från andra delar av landet, inom fast bränsletekniken. Vi skulle då kunna få ett centrum i för fastbränsletekniken. Tillsammans med bl. a. skulle statens energiverk kunna studera möjligheterna och effekterna av odling av energiskog på brutna torvmossar. Vi vill dock framhålla som självklart att torv ej skall brytas på områden som t. ex. utdikats, så att där är produktiv skogsmark med fullvärdig skog. Stödområdesindelningen bör ses över. Med rådande arbetslöshetssituation i och bör och temporärt föras till område C. På grund av övergång till decentraliserad psykiatrisk vård och öppenvård drabbas av bortfall på ca 200 arbetstillfällen. bör därför även föras till område C. bör temporärt föras till område B. I syfte att ta fram och stödja regionala utvecklingsprojekt kan särskilda resurser i form av t. ex. glesbygdskonsulenter och projektledare sättas in. Detta skulle komma att öka anspråken ytterligare på medel till lokaliserings- och investeringsbidrag, glesbygdsstöd samt projektverksamhet. Dessutom kan det vara motiverat med att stödförordningen och anvisningarna från statens industriverk utvidgas så att även t. ex. produktutveckling och marknadsföring i större utsträckning än kan främjas med lokaliseringsstöd i projekt där andra väsentliga delar av verksamheten får stöd. Detta gäller inte minst inom den areella sektorn där den industriella delen inom t. ex. äggproduktion, tomatodlingar och fiskodlingar kan ges stöd men inte odlingsdelen. De projektmedel har till förfogande skall komplettera andra stödformer, t. ex. vad avser konsultinsatser och försöksverksamhet. I många projekt finns flera olika finansiärer som gör att totalinsatsen kan bli av betydelse. Intresset för och efterfrågan på stöd till olika projekt har ökat i länet. Därför är det viktigt att projekt som kan ge ett viktigt sysselsättningstillskott inte omöjliggörs därför att har för litet medel. Genom projektmedel kan gå in och stödja vissa verksamheter som anses vara av betydelse och på så sätt intressera andra för att också gå in och anslå medel. Jord- och skogsbruk i utveckling Jord- och skogsbruket är av stor betydelse i många av länets kommuner. En neddragning av produktionen är inte bara ett hot mot sysselsättningen inom jordbruket utan även inom förädlingsindustrin, slakterier, mejerier m. fl. Det är enligt vår mening av central betydelse för sysselsättningen i länet att livsmedelsproduktionen kan hållas uppe i länet och att jordbruket ges en chans att Även skogsbrukets utveckling är av central betydelse i länet med tanke på Mot. skogens stora betydelse som råvaruleverantör till stora delar av länets industri. Fler olika utvecklingsaktiviteter inom turismen och turistindustrin pågår i länet. De insatser som planeras för att främja turismen i länet väntas innebära värdefulla sysselsättningstillskott. ställs krav på att statliga medel anslås för ökad satsning på turismen i länet. Inom turistnäringen i länet finns flera olika områden där det också är befogat med särskilda statliga stödinsatser. Satsning på data, elektronik och kommunikation Den nya informationsteknologin är både ett medel för konkurrenskraft och framgång och ett kraftfullt verktyg för decentralisering. Den ger möjligheter för företag och orter utanför storstadsområdena att kommunicera, att ta emot utbildning och kunskap. Ett snabbt uppbyggande av kabelnätet även mot länets inlandsområden är nödvändigt. En ny industrikampanj behövs och höjd beredskap inför den kommande konjunkturavmattningen. Placering av nya statliga företag Regeringen anser att de nya kabel- och närradionämndernas kansli skall placeras i . har emellertid uttalat att ny statlig verksamhet ej bör placeras i om inte starka skäl föreligger. Starka skäl föreligger ej i detta fall. Nämnderna bör placeras i , i första hand i , som aldrig fått del av någon utflyttning e. d. I flera partimotioner har vi föreslagit åtgärder som är positiva för länet, t. ex. bibehållande av återflyttningsbidraget, ökat stöd till utvecklingsfonderna, hemslöjd, hantverk, uppräkning av länsanslaget med 262 milj. kr. m. m. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär tillsättande av en X-delegation, 2. att hos regeringen begär framläggande av X-paket, 3. att hos regeringen begär att punkterna under Utbildning beaktas, 4. att hos regeringen begär att högskolan får namnet , 5. att hos regeringen begär att utvecklingscentrum för kemi i utreds, 6. att hos regeringen begär att centrum för fastbränsleteknik i LjusdalHudiksvall utreds, 7. att hos regeringen begär att stödområdesindelningen ses Mot. 1985/86 över, A493 8. att hos regeringen begär att produktutveckling och marknadsföring i större utsträckning kan främjas med lokaliseringsstöd, 9. att hos regeringen begär att kabel- och närradionämndernas kansli placeras i , i första hand i , 10. att hos regeringen begär att en ny industrikampanj initieras, 11. att hos regeringen begär höjd beredskap inför den väntade konjunkturavmattningen, 12. att hos regeringen begär ökad lokal upphandling av förnödenheter och materiel för försvaret, 13. att hos regeringen begär att språkbruket ändras och ordet stöd utmönstras ur regionalpolitiken och ersätts med mer adekvat uttryck. (c) ()