mot · GA02N130 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:N130 Vissa aktiefrågor för , m. m. 1986/87:71) Den nuvarande SSAB-anläggningen i startades för att förädla de jätteförekomster av järnmalm som fanns i och . Planerna för uppbyggnaden var i startskedet mycket mer omfattande än den anläggning som slutligen byggdes. i har gått bra. Investeringar som gjordes utgör grunden för detta. Investeringarna tillsammans med höga dollarkurser och hårda rationaliseringar har resulterat i rörelseöverskott. vet vi att produktionsenheter inom har stora problem, framför allt Division profiler. 1970-talets investeringar på har på nacken och måste nya stora investeringar göras för att upprätthålla en effektiv produktion som förmår att ge de arbetande en god försörjning. befinner sig processmetallurgin i en snabb utvecklingsfas och det är inte helt säkert att masugnsprocessen blir den mest ekonomiska . Ute i världen sker också en övergång från valsning av profiler till stränggjutning av desamma när produktionsserierna är långa. Korta profiltillverkningsserier sker redan nu med kallformning (svetsning) med valsat eller stränggjutet plattstål som utgångsmaterial. Utvecklingen inom stålindustrin ute i världen riktas också in på att tillvarata sidoprodukter som faller ur processens olika led. Detta breddar stålindustrins inkomstbas och förbättrar miljön. Sannolikt kommer ur denna utvecklingsprocess stål-energi-kemikombinat att växa fram. Det är viktigt att noggrant anpassar sin strategi till denna utveckling från en kunskapsledande position. För detta erfordras redan nu stora satsningar på forskning, tekniskt utvecklingsarbete och personalutbildning. Staten har fryst inne 400 milj. kr. av de medel som har tillerkänt bl. a. i finansiella medel. Detta har skett efter påtryckningar från . Dessa medel bör nu staten satsa på forskning, utveckling och utbildning för att stärka och utveckla inför de krav som ställs framöver. Det är viktigt att de offensiva möjligheter som finns redan med nu tillämpade processmetoder tas till vara. De försök som gjorts för att exempelvis utvinna vanadin ur masugnsslaggen borde leda till att produktionsmöjligheterna av vanadin tas till vara fullt ut i . Affärsmönstren mellan olika produktionsanläggningar och deras kunder, användarna, går alltmer mot kundanpassade ämnen, kortare serier och produktion direkt för Mot. Detta innebär för exempelvis valsverken att behovet av NI30 flexibilitet och snabba omställningar ökar. I en rapport från i 1981:16 behandlas frågan om flexibelt valsverk. Utvecklingen inom valsningstekniken innebär att valsningen av profiler måste utföras med stora poststorlekar av standardprofiler för att bli lönsam. Omställningar, valskostnader och lagerkostnader gör det mycket svårt att i moderna verk tillfredsställa kunder som önskar små poster av udda dimensioner. För att ekonomiskt kunna motivera valsning av små poster måste valsverket vara extremt flexibelt, dvs. ha korta omställningstider för dimensionsändringar. Sålunda skall ett flexibelt småpostvalsverk täcka den marknad som erbjuds mellan tillverkning av profiler genom extrusion och valsning i högproduktivt valsverk. 1 en 6-valsverkskonstruktion som framtagits vid BTF är tanken på flexibilitet och snabb spåromställning genomförd på ett konsekvent sätt. 6-valsverket med drivna stödvalsar och odrivna arbetsvalsar ger en kompakt enhet med möjlighet att enkelt och snabbt byta arbetsvalsar och kylarutrustning. Omställningstider man räknar med i verket är . Genom att arbetsvalspar och kylutrustning följs åt som en enhet kan hantering och montage av denna göras utanför valsverket. En praktisk uttestning av denna valsverksteknik vore synnerligen värdefull. I driftsapplikationer kan verket tänkas vara reversibelt i en singeluppställning för småpostvalsning eller som slutpar i en kontinuerlig valsverkssträcka för valsning av större poster. Det finns också mycket intressant teknikutveckling vid MEFOS i som kan få stor betydelse för en inriktning av mot att bli ett stål-, energi- och kemikombinat. Ett japanskt-västtyskt konsortium driver ett projekt inriktat mot förgasning av torv. Processen kan naturligtvis utvecklas. Den kunde också komma till användning för framställning av exempelvis ammoniak eller i järnmalmsprocesser eller för framställning av järnsvamp. Sammanfattningsvis kräver utvecklingen av detta verk bl. a. följande: - Framtidssatsningar inom metallurgin. - Förutsättningarna för ett breddat produktprogram inom kemi- och energiområdet tillvaratas. -Försöken att utvinna vanadin leder till produktion. - Konstruktiva insatser på valsverkssidan mot större flexibilitet och kundanpassning. - Forsknings-, fortbildnings- och kunskapsuppbyggande inom företaget ökas drastiskt. - Ny Bloomsmaskin sätts in vid verket. - En skänkugn köps in. - Att tendensen mot eftersatt underhåll bryts. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder vid SSAB-Luleåverken.