mot · G902ub523 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub523 m. fl. Högskolan och den regionala utvecklingen förändras uppseendeväckande mycket i svenskt näringsliv. Detta har konsekvenser för den regionala utvecklingen och fördelningen. Lönsamheten i företagandet ökar. Kapitalutbudet ökar och orienteras i stigande grad mot en internationell marknad. Nyckelfaktorn i detta förändringsperspektiv är teknik och kunskapsutveckling. Industrins beroende av FoU och kompetensutveckling ökar snabbt. Tillväxten av industrins FoU-satsningar har genomgående ökat avsevärt och i många fall mer än fördubblats. Detta gäller särskilt upphandlingen av internationell FoU. Kompetens och kompetenshöjning är därmed grundläggande förutsättningar för en effektiv utveckling av näringsliv och offentlig verksamhet i ett högteknologiskt samhälle. Detta innebär att för de yrkesverksamma människorna krävs en lämplig professionell kompetens baserad på utbildning och erfarenhet. För den konkurrensutsatta sektorn måste verksamheten innehålla hög grad av kompetens genom högförädlade produkter och rationella produktionsmetoder. För att dessutom få avsättning för produkterna måste marknadsföringen skötas på ett kvalificerat sätt. För den icke konkurrensutsatta sektorn måste verksamheten kunna bedrivas med hög effektivitet genom att dels utnyttja tilldelade resurser optimalt, dels tillgodose behovet hos de människor den är satt att tjäna. Grunden för regional utveckling är det regionala näringslivets förmåga att hävda sig i en hårdnande och alltmer internationellt präglad utveckling. Detta erfar man i i högre grad än i de flesta andra industriregioner. Med god tillgång på kapital och potentiell arbetskraft är tillförseln av kompetens bland yrkesverksamma och i produkter en nyckelfråga i denna regions utveckling. markerade vikten av forskning, utveckling, utbildning och teknikspridning som instrument för den regionala utvecklingen. I regionalpolitiska propositionen 1985 anlades motsvarande synsätt. De förslag som budgetpropositionen nu presenterar borde också enligt vår mening vara mer långtgående. Satsning på FoU, utbildning m. m. är ett alldeles avgörande medel för den framtida regionala utvecklingen. Vid tiden för den aktiva lokaliseringspolitikens början var kapitalförsörjningen den helt avgörande frågan. der de som gått har samhället genomgått omfattande förändringar. Vad gäller företagen har vi fått en fullständig övergång till vad som kan kallas köparnas marknad från producentens. Detta ställer helt andra krav på företagen vad gäller planering, effektivitet och förnyelse, allt i syfte att hävda sig i en omfattande konkurrens. sker en omstrukturering inte bara inom näringslivet i stort utan inom de enskilda företagen. Ny teknik och ny kompetens måste appliceras för att man skall kunna hävda sig såväl nationellt som internationellt. Norrländskt näringsliv har inte likartade förutsättningar som övriga . Infrastrukturen är en annan vad gäller tillgången på kvalificerad FoU. Om man på ett avgörande sätt skall förbättra villkoren för utvecklingen i måste det fortsatta regionalpolitiska arbetet bl. a. innefatta strukturella insatser inom forskning och högre utbildning. Strukturomvandlingen i är dramatisk. Processindustrin som utgör basnäringen i länet genomgår en snabb förändring. Den skogsråvarubaserade industrin måste genomföra snabba omställningar i syfte att bevara sin konkurrenskraft på världsmarknaden. Det finns tydliga exempel på sambandet mellan nyinvesteringar inom industri och friställning av arbetskraft inom vissa delar av länet. Vidare drabbas länet allvarligt, direkt och indirekt, av nedgången inom byggnadsindustrin. Exempelvis har utvecklingen inom kommun lett till att 1 200 arbetstillfällen har försvunnit . Vad gäller den regionala utvecklingen i form av sysselsättning, befolkning, arbetslöshet m. m. har gått starkt tillbaka . Länet har förlorat cirka 5000 personer. har haft den sämsta befolkningsutvecklingen av alla primära centra. Under 1983-1985 har befolkningsminskningen i varit den största i . Förutsättningarna för en positiv regional och strukturell utveckling i länet är emellertid på hotad. Näringslivet är väl differentierat. Processindustrin dominerar emellertid i hög grad. Bland nya näringsgrenar märks särskilt datoranknutna verksamheter. Här är utvecklingen av s. k. mjukvarukompetens särskilt påtaglig, och detta har skett snabbare än i någon annan region i . Materialteknik är ett annat område under utveckling i länet. Den alternativa sysselsättningen i regionen är genomgående knuten till högre kompetens i jämförelse med en yrkesstruktur som fanns i länet före den senaste periodens strukturomvandling inom processindustrin. Högkompetensyrken utvecklas inom områden som elektronik, datateknik, materialteknik samt inom marknadsföring, distribution och internationell handel för att nämna några exempel. Den tillgängliga arbetskraften i regionen svarar dock endast i begränsad utsträckning mot de yrkeskunskaper som efterfrågas inom de nya verksamheterna. Fortbildning och vidareutbildning, eller återkommande utbildning, kommer att utgöra en central uppgift för utbildningsorganisationer . En koncentration av utbildningsinsatserna på vuxenbefolkningen är av särskilt stor betydelse i en region av Den genomsnittliga utbildningsnivån här är väsentligt lägre än i motsvarande regioner i södra delarna av landet. I takt med den omfattande strukturomvandlingen ökar också behovet av utveckling av ny produktion och ny produktionsteknik i . Detta har bl. a. visat sig genom att efterfrågan på FoU-service snabbt ökar vid högskolan i /FIärnösand. Emellertid har inte högskolan möjlighet att svara mot det direkta behov av FoU som uttalas. Inte heller har andra högskolor möjlighet att fullt ut svara mot dessa behov. Liksom i övrigt är eftersatt vad beträffar FoU-kapacitet totalt sett i jämförelse med riket i övrigt. I enlighet med Norrlandsfondens senaste studie rörande problem och möjligheter inom FoU i betonas att en viktig bas för rekrytering av FoU-personal är universiteten och högskolorna. Betydelsen av högskolorna är här större än i andra delar av landet. Företagen framhåller särskilt att högskolekapaciteten i regionen inte räcker till för att ge en tillräcklig rekryteringsbas. Mot denna bakgrund är det av vikt att högskoleorganisationen i rustas med en FoU-resurs eller en som svarar mot de grundläggande regionala behoven. I samband med den regionalpolitiska kommitténs betänkande har framförts att högskolan i /bör utvecklas till en industrihögskola som omfattar kvalificerad utbildning inom såväl tekniska som administrativa områden. En lämplig bör komplettera den nuvarande verksamheten inom högskolan. har genomfört ett utredningsarbete som givit underlag för en konkret plan för en sådan organisation. Arbetet visar att det i länet finns goda möjligheter att utveckla en industrihögskola i direkt samverkan med näringslivet i regionen. Utredningen redovisar att basstrukturen vid högskolan bör stärkas inom grundutbildningen. Kapaciteten inom teknisk utbildning är av särskild betydelse. Högskolans program för kortare ingenjörsutbildningar, teknikerutbildningar samt fördjupningsutbildningar för tidigare utbildade ingenjörer och naturvetare bör ökas väsentligt. Ett sådant program bör även kunna tillgodose behovet av sådan utbildning i andra delar av norra . Utredningen har vidare inventerat ämnesområden av betydelse för länets regionalekonomiska utveckling. Inom tekniksektorn bör satsningen främst gälla systemteknik, kemiteknik, hydraulik- och miljöteknik. Inom den ekonomiska sektom prioriteras administration, särskilt resursadministration och management, internationell handel samt redovisning och revision. Utredningen visar också att en fortsatt satsning på kommunikationsområdet och på systemvetenskap är av stor betydelse. Behovet av någon form av i och vid högskolan är nödvändig. En sådan bör enligt utredningen i första hand organiseras kring de här redovisade ämnesområdena eller kombinationer av dessa. Näringslivet i länet redovisar goda möjligheter att bistå med både modern utrustning och kvalificerad personal i samband med en högskoleutveckling av den typ som utredning föreslår. En etablering av en industrihögskola i skulle därmed inte medföra alltför kostsamma investeringar, då högskolan där skulle kunna repliera på näringslivets resurser i väsentlig utsträckning. I propositionen redovisar departementschefen högskolornas regionalpolitiska betydelse - både utbildning och FoU som nyckelfaktorn i regionalpolitiken. Sambandet med regional utveckling belyses ur flera aspekter. Högskolans kompetens bör vidgas mot de tekniska och ekonomiska områdena så att den kan bli ett stöd för industriell utveckling enligt propositionen. Det utredningsarbete som bedrivs i vitsordar dessa förhållanden. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att utbildningen inom tekniksektorn vid högskolan i /förstärks inom angivna områden, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att ekonomutbildningen vid högskolan i /förstärks inom angivna ormåden, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att informationsutbildningen vid högskolan i /förstärks på angivet sätt, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att högskolan i /ges organisatoriska förutsättningar för en uppbyggnad av en industrihögskola. (5) ()