ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Ju201 · 1986-01-15 00:00:00 — och () Nytt polishus i har motioner väckts angående nytt polishus i . Det finns ett väldokumenterat behov av ett nytt polishus. Polishuset som används i är i inget avseende rationellt. Polisväsendet har tvingats dela upp verksamheten på tre olika ställen inom kommunen. Vid vissa speciella tillfällen måste man också anlita eller lokaler. Det är besvärande för effektiviteten samt mycket negativt för arbetsmiljön att tvingas ha denna lokalmässiga uppdelning. Planen för ett nytt polishus är redan långt framskriden. Lämplig tomt finns framtagen genom förhandlingar mellan och kommun. Inga andra hinder synes heller förekomma varför en prioritering för igångsättande av nybyggnad av polishus i bör göras enligt den investeringsplan som finns. Det planerade polishuset skall också inrymma ett allmänt häkte. finns ett allmänt häkte i , vilket används för bl. a. hela . Det är ur flera synpunkter absolut inte tillfredsställande. Långa transporter och platsbrist är två vägande skäl för ett snabbt beslut om nybygge av polishus i . Eftersom det arbetsmarknadsmässiga läget är besvärande i bör också detta tala för ett snabbare beslut om igångsättning av polishusbygget. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om nödvändigheten av att ett nytt polishus i projekteras och att byggande prioriteras med möjliga start. () () 1 1985/86.3 sami.
mot · G902Ju202 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ju202 och . () Nytt polishus i Det finns ett väl dokumenterat behov av ett nytt polishus i . Polisverksamheten är inhyst i flera olika lokaler i kommunen. I vissa speciella fall är polisen i tvungen att, av utredningstekniska skäl, utnyttja lokaler hos polisen i och . Detta är naturligtvis starkt hämmande för effektiviteten i arbetet då den naturliga kontakt söm annars finns mellan olika enheter saknas på grund av den lokalmässiga uppdelningen. Även ur arbetsmiljösynpunkt upplevs den nuvarande situationen som mycket negativ. Allmänt häkte saknas i . Allmänt häkte finns i , vilket ligger och innebär långa resor som tar både stora personella och ekonomiska resurser i anspråk. I samband med det planerade polishusbygget i skall också ett allmänt häkte inrymmas, vilket ytterligare understryker behovet av att byggnationen kommer till stånd . och kommun är överens om lämplig tomt för det nya polishuset. Det finns ej heller några stadsplanemässiga hinder för ett snabbt igångsättande av byggnationen. Diskussioner om ett nytt polishus i har förts och förväntningarna från de anställdas sida har länge varit stora på att få rationella och arbetsmiljövänliga lokaler att bedriva sin verksamhet i. Genom att detta projekt inte finns med i årets budgetproposition har förhoppningarna återigen grusats. Som framgår av det anförda finns det alltså flera starka skäl som talar för att byggandet av ett nytt polishus i prioriteras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om angelägenheten av att ett nytt polishus och allmänt häkte i projekteras och genomförs möjligt.
mot · G902Ju203 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ju203 () Ett nytt polishus i Behovet av ett nytt polishus i är mycket stort. Det nuvarande polishuset är gammalt och mycket nedslitet. har påtalat olika olägenheter och hälsorisker för personalen med det nuvarande polishuset. Det är dessutom för litet, vilket innebär att lokalerna är spridda på olika ställen i . Detta innebär stora olägenheter framför allt för ledningsfunktionen. 1985 togs ett nytt fängelse i bruk i . Detta medförde att samtliga häktesplatser försvann och att häktade personer numera får föras till Hallfängelset, . Kostnaderna ökar därmed både för personalens tjänstgöring och för deras resor. Arrestlokalerna är så undermåliga, att inte någon borde befinna sig i dessa mer än högst någon timme. De är dessutom för få vilket medför att flera personer kan få dela samma arrest, vilket medför stora olägenheter, bl. a. kan slagsmål uppstå. På grund av att arrestlokalerna är på två våningsplan uppstår också problem ur bevakningssynpunkt. Uppförande av ett nytt polishus i bör med hänvisning till ovanstående ha en hög prioriteringsgrad och projekteringsarbetet påbörjas. Något problem med tomtmark föreligger inte, då utrymme redan reserverats på den tomt där lokaler för läns- och tingsrätt färdigställdes . Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av nya förvaltningslokaler för polismyndigheten i . 1 * 1985/86.3 sami.
mot · G902Ju205 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ju205 m. fl. (m) Ökade polisresurser till Brottsutvecklingen inom hela riket inger betydande oro: anmäldes till polisen 983 000 brott, vilket utgör en ökning med 24 000 i förhållande till 1983 och med drygt 300 000 jämfört med . Brottsligheten fördelar sig emellertid på olika sätt inom olika regioner. Medan ökningen av antalet brott enligt för de tre första kvartalen av jämfört med för var för hela riket, uppgick ökningen för Stockholms1 del till ej . Särskilt oroväckande för vidkommande är den ökande förekomsten av våld mot person. Antalet rån med användning av skjutvapen uppgick sålunda under de tre första kvartalen av 1983 till 41 medan motsvarande siffra utgjorde 76. Antalet misshandelsfall ökade efter motsvarande jämförelse från 3 510 till 3 769. Antalet inbrottsstölder i bostäder uppgick slutligen till ca 3 350. Bakom de dystra siffrorna döljer sig många personliga tragedier. Rättsstatens primära uppgift är att garantera medborgarna ett tillfredsställande skydd till liv och egendom. Har då ökningen av den brottslighet som riktar sig gentemot den enskilde medfört någon förstärkning av polisens maktmedel? Av personalstaten för polispersonalen framgår att antalet poliser inom ordningsavdelningen uppgick till, 2 1980, 1 1981, 1 1982, 1 1983 och 1 1984; antalet poliser har alltså sjunkit. Inom kriminalavdelningen har däremot skett en ökning med drygt 100 polistjänster under den angivna tiden. Sammanlagt var siffran 2 926 och 2 951 . Brottslighetens utveckling beror ej uteslutande på bristen på poliser. Benägenheten att begå brott beror också självfallet bl. a. på vilken inställning samhället ådagalägger vid beivrandet av brott. Flitig användning av institutet åtalsunderlåtelse och av påföljderna villkorlig dom och skyddstillsyn utgör, i förening med den låga upptäcktsrisken, inte gärna någon särskilt avskräckande faktor för den som överväger att begå t. ex. en inbrottsstöld. Utformningen av påföljdssystemet är emellertid icke någon speciell Stockholmsfråga. Under nuvarande omständigheter kan någon angelägen förbättring av rättsläget inom icke påräknas på annat sätt än genom att polismakten här tilldelas ökade resurser. En sådan åtgärd synes kunna ske genom en omfördelning av resurserna för hela polisväsendet. 1 Med avses här . 1985/86 Ju205 Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökad tilldelning av resurser för polisen inom . () () () () ()
mot · G902Ju206 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ju206 och () Förfarandet vid tillsättning av polischefstjänster polisberedning har i sitt betänkande (Ds Ju 1984:9) föreslagit att för beredning av vissa tillsättningsärenden inom poliskåren inrätta en särskild nämnd. Beredningen avser att nämnden skall arbeta på det sätt som tjänsteförslagsnämnden inom domstolsväsendet gör . Bakgrunden är den allvarliga kritik som riktats mot nuvarande ordning. Främst har det s. k. vitsordsunderlaget kritiserats. Betänkandet har remissbehandlats. En majoritet av remissinstanserna är positivt inställda till förslagets huvudprincip - dvs. frågan om inrättande av polischefstjänster. Justitieministern däremot motsätter sig förslaget med motivering att en nämnd av detta slag motverkar decentraliseringssträvandena. I stället förordar han att beredningsskyldigheten i dessa ärenden skall åvila . Regeringen skall liksom slutligen avgöra tillsättningsärendena. Vi kan inte se att ministerns förslag i något avseende är mer decentraliserat än polisberedningens förslag. liksom regeringen måste i dessa sammanhang betraktas som företrädare för de centrala funktionerna. Styrelsens beredning kommer enligt vår mening att leda till i stort samma beslutsunderlag som vitsordssystemet . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna behovet av en förändring av tjänstetillsättningsförfarandet vad gäller vissa polischefstjänster så som polisberedningen föreslår.
mot · G902Ju208 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ju208 Per () Samordning av tull- och passkontrollen vid inresa till Ett normalt förhållande vid inresa till är kontroll i någon form av tull och passpolis. Vanligtvis är detta organiserat i två helt skilda verksamheter som inte samordnats. Det är rimligt att anta att om dessa två verksamheter samordnades i den praktiska utövningen, så skulle rationaliseringsvinster erhållas. Vidare skulle det säkert uppfattas positivt av de resande att slippa det dubbla köandet. Mot denna bakgrund är det lämpligt att initiativ tas i syfte att åstadkomma en samordning av den rutinmässiga kontrollen som görs av tull och passpolis vid inresa till riket. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära initiativ i syfte att åstadkomma en samordning av den rutinmässiga kontroll som görs av tull- och passpolis vid inresa till riket i enlighet med vad som anges i motionen. P. O. ()
mot · G902Ju211 · 1986-01-24 00:00:00 — Tillsättningen av högre tjänster inom polisväsendet 1985/86 Ju211-217 I regeringens proposition (1985/86:100 bil. 4) avvisas polisberedningens förslag om central högre tjänster. I stället skall svara för beredningen vid tillsättningen av de berörda tjänsterna. Jag har ingen erinran mot departementschefens uppfattning att är lämplig instans under förutsättning att besluten fattas i närvaro av de parlamentariska ledamöterna. Detta framgår inte av departementschefens uttalande. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att beredningen av ärenden som gäller tillsättande av vissa högre tjänster inom polisväsendet skall ske av styrelse.
mot · G902Ju212 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ju212 m. fl. I enlighet med riksdagsbeslutet anser vi att genomförandet av den s. k. länspolismästarmodellen inte skall göras i polisdistrikt före det att en utvärdering skett i och . Det är enligt vår uppfattning felaktigt att nu besluta om samma system för innan en sådan utvärdering gjorts. Beträffande övriga län anser vi att länspolischefsmodellen skall bibehållas. De motiv som framförs i propositionen anser vi inte vara så tungt vägande att de skall föranleda olika organisationer i skilda län. De funktioner som skall läggas på den regionala polischefen innebär att omfattande och viktiga uppgifter läggs på den regionala nivån. I dessa ligger också en viss delegering från till regional nivå. Enligt vår uppfattning är det stor risk för att dessa uppgifter kommer att bli åsidosatta om man förenar den regionala ledningen med ledningen i huvuddistriktet. Det finns också mycket som talar för att samtliga polischefer i länet skall ha samma neutralitet till den regionala chefen, vilket är svårt att uppnå med länspolismästarmodellen. Förhållandet är annorlunda i och , där de stora distrikten är så klart dominerande, och där ledningsfunktionerna vid dessa distrikt är stora i förhållande till övriga distrikt i regionen. skall vara högsta polismyndighet i länet. Det är utifrån detta också anmärkningsvärt att polisiär kompetens i normalfallen inte skall finnas i direkt anslutning till . Vi anser att man inte heller reellt kommer att uppnå de besparingar som förutsätts med länspolismästarmodellen. Det behov av ökade arbetsinsatser som den regionala verksamheten medför i detta fall kommer med stor sannolikhet att lösas genom att personal tas i anspråk via den fria resursen i distriktet. Det är nu hög tid att vi får till stånd en regional organisation som kan verka . Den oklarhet som rått har varit mycket besvärande. Enligt den modell som vi förordar skulle stabiliteten i den regionala organisationen komma till stånd, och verksamheten, såväl personellt som funktionsmässigt, kunna anpassas till de uppgifter som åvilar den regionala organisationen för framtiden. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar avslå proposition 1985/86:100 bilaga 4 till den del den avser införande av länspolismästarmodellen. () () (m) () 1985/86 Ju212
mot · G902Ju214 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ju214 och () En tjänsteförslagsnämnd inom polisväsendet I propositionen avvisas tanken på en central . Enligt vår uppfattning bör en sådan nämnd inrättas. polisberedning har i ett delbetänkande (Ds Ju 1984:9) föreslagit att det för beredning av ärenden som gäller tillsättande av vissa högre tjänster inom polisväsendet inrättas en särskild nämnd. Förslaget om en nämnd har vid remissbehandling vunnit mycket bred anslutnirlg. Enighet föreligger om att det nuvarande tillsättningsförfarandet icke fungerar tillfredsställande. Chefen för har känt tveksamhet mot förslaget, närmast med tanke på att en sådan central nämnd skulle motverka decentraliseringssträvandena. Enligt vår uppfattning finns ingen grund för en sådan tveksamhet. Med några undantag har de hörda remissinstanserna förordat att nämnden får en utökad sammansättning i förhållande till vad polisberedningen föreslagit, genom att i nämnden får ingå representanter även för regional och lokal polisledning. en sådan vidgad representation - något som vi för vår del vill tillstyrka - får nämndens framlagda förslag också en bred förankring. Det bör tilläggas att , som närmast stått som förebild för polisberedningens förslag, har ansetts fungera mycket tillfredsställande. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en tjänsteförslagsnämnd inom polisväsendet.
mot · G902Ju215 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ju215 m. fl. (s) En central Frågan om i vilken ordning misstankar mot polispersonal för brott eller tjänsteförseelse skall handläggas har länge varit föremål för överväganden i olika sammanhang. Saken har senast behandlats av polisberedningen i ett delbetänkande (Ds Ju 1984:10). För handläggningen av disciplinärenden har beredningen föreslagit att det bör inrättas en central disciplinnämnd inom polisväsendet. Enligt vår mening finns det starka skäl som talar för detta förslag. En sådan nämnd bör ta över den uppgift att besluta om disciplinansvar, avskedande och därmed sammanhängande frågor för polismän i den lokala organisationen, som ankommer på . Ombesörjandet av utredningar i ärendena bör skötas av nämnden eller i vissa fall av regionalt eller lokalt placerad personal. I budgetpropositionen, bil. 4, anmäler departementschefen sin avsikt att, efter ytterligare beredning av saken i särskild ordning, anmäla frågan om inrättande av en disciplinnämnd. Med tanke på sakens vikt är det enligt vår uppfattning angeläget att redan nu uttalar sig för att polisberedningens förslag i princip bör genomföras. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av en central . () () ()
mot · G902Ju216 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ju216 finns det en särskild enhet inom som säljer datasäkerhetstjänster framför allt till svenskt näringsliv, men också till utländska myndigheter och företag. Enheten kallas , och verksamheten har gett upphov till en principiell diskussion med flera intressanta frågeställningar. Enligt min uppfattning är det inte riktigt att polisen skall tillåtas ta betalt för en viss del av sin brottsförebyggande verksamhet. Att på detta sätt säljer sin kunskap om datasäkerhet ger upphov till en rad frågor, bl. a.: När upphör polisens skyldighet att enligt polislagen informera om säkerhetshotande verksamhet? Och när övergår den skyldigheten till att bli en rent kommersiell angelägenhet där polisen kan skicka räkning för sina tjänster? Enligt vår polislag är det en grundläggande och primär uppgift för polisen att förebygga brott och andra störningar av den allmänna ordningen och säkerheten och att lämna allmänheten skydd, upplysningar och annan hjälp när sådant bistånd lämpligen kan ges av polisen. Det kan omöjligen ha varit avsikten med lagen att vissa av dessa grundläggande och primära uppgifter skall vara förbehållna dem som är beredda att betala för tjänsterna! Jag tycker alltså att redan svaren på dessa frågor borde resultera i att den här verksamheten upphör. Men det finns fler invändningar. Att idén med en med rent kommersiell inriktning över huvud taget väcktes borde ju betyda att det finns överskott på resurser inom den här sektorn hos polisen. Enligt de uppgifter jag har är det precis tvärtom! Resurserna är mycket begränsade och tillgången på dataexperter är minst sagt knapp. I en sådan situation måste det finnas en klar risk att det blir kommersiella intressen som avgör hur informationsresurserna inom säkerhetsavdelningen skall fördelas. Naturligtvis är det helt otillfredsställande. Det finns ytterligare en rad betänkligheter, både av principiell och praktisk natur. är integrerad med . De anställda har formella tjänster inom styrelsen. Hur olika typer av kostnader tas ut går inte att helt klarlägga. Utvecklingskostnaderna har redan tagits ut av skattebetalarna. Mot den bakgrunden är det i det närmaste omöjligt att undvika otillbörliga konkurrensfördelar gentemot de företag som redan finns på marknaden. uppdragsverksamhet innebär vidare att samma myndighet och kanske samma personal i ena stunden ger råd och anvisningar mot betalning och i nästa moment har till uppgift att kontrollera samma verksamhet. Mot bakgrund av det anförda hemställs att av regeringen begär förslag som innebär att uppdragsverksamhet inom datasäkerhetsområdet upphör. 1985/86 Ju216
mot · G902Ju218 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ju218 Polisens vågutrustning /86 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:T396 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ny modern vågutrustning till polisen. 1 1985186.3 sami.
mot · G902Ju220 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ju220 () En polisbåt i är en av de populäraste turiststäderna på ostkusten. sker en kraftig expansion av antalet besökande. befolkas då av sommarboende, båtfolk och turister i allt större omfattning. Besöksfrekvensen ökar successivt . finns också tendenser till att brottsligheten ökar i . polisdistrikts möjligheter att svara för allmän ordning och säkerhet i skärgården är ytterst begränsade då polisbåt saknas för övervakning i skärgården och då helikopter ej finns stationerad i . Jag anser att en polisbåt bör finnas i . Kontinuitet i övervakningen och snabba insatser är helt nödvändiga. Ur allmän synpunkt är det högst betänkligt att praktiskt taget ingen övervakning av allmän ordning och säkerhet förekommer i skärgården. Risken är att stölder av och ur båtar, båtfylleri, olaga jakt och fiske, fortkörning, stölder ur sommarstugor, narkotikabrott, brott mot naturvårdslagar etc. kommer att öka när polisövervakningen utefter våra kuster är starkt begränsad. Detta innebär att social trygghet och säkerhet för många människor äventyras. Likaså ökar svårigheter för vederbörande myndigheter att snabbt få bevakningspersonal på plats i initialskeden vid rapporter om misstänkt främmande undervattensverksamhet. I en kommittémotion från moderata samlingspartiet (1986/87:1085) framhålls att sjöpolisen har helt otillräckliga resurser och att den behöver förstärkas. I motionen föreslås en omfördelning av anslaget till förmån för sjöpolisverksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att en polisbåt bör finnas i .
mot · G902Ju221 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ju221 () Ersättning till den som hjälper polisen Sorn alla vet har våldsbrotten ökat oroväckande i vårt land. Polisens ställning är ofta mycket svår och underlättas förvisso inte av att allmänhetens villighet att hjälpa ordningsmakten i uppkomna situationer är högst begränsad. Orsakerna härtill är flera. Först och främst den naturliga och fullt förståeliga rädslan att själv komma till skada. Ett annat skäl är att nödvärnsrätten är högst begränsad. I en motion, 1981/82:299, krävde jag en översyn av nödvärnsparagrafen syftande till ökad rätt för den enskilde att försvara sig utan påföljd. Motionen avstyrktes av justitieutskottet men föranledde ett 18-sidigt betänkande. Avslutningsvis skriver utskottet emellertid: De kritiska synpunkter på rättstillämpningen i underrätterna som framförts av stämmer emellertid till eftertanke och ger utskottet anledning understryka vikten av en enhetlig och likformig rättstilllämpning. Tillämpningen av nödvärnsparagrafen kommer efter detta förmodligen att medföra en förstärkning av den enskildes rätt, och mycket mer finns att göra i denna fråga. Ett tredje skäl för allmänheten att inte hjälpa polisen är att den som då skadas till person eller egendom blir mycket njuggt behandlad när det gäller möjlighet att få statlig ersättning. Dessutom tar det alltför - enligt uppgift upp till - innan någon ersättning betalas ut. Enligt min uppfattning är det mycket angeläget att en ändring till det bättre kommer till stånd, och givetvis bör ersättning kunna utgå som belöning oavsett om någon skada har uppstått eller ej. bör hos regeringen begära förslag till förbättrade ersättningsregler. Man kan exempelvis tänka sig att de lokala polisstyrelserna, som ju består av betrodda, kommunalt valda personer, får befogenheter i ersättningsfrågor. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna för ersättning till den som hjälper polisen i brottsfall.