ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902n420 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:N420 m. fl. Ändrad lagstiftning om kärnteknisk verksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:U402 hemställs att beslutar om att hos regeringen begära förslag om reviderad lagstiftning om kärnteknisk verksamhet för att förhindra spridning av kärnteknologi enligt de riktlinjer som anförs i motionen. . Åsling (c) () (c) () P.-O. ()
mot · G902n421 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:N421 () Ökat samhälleligt inflytande över kraftproduktionen I folkomröstningen om kärnkraft upptogs bl. a. följande på valsedeln för linje 2: Samhället ska ha ett huvudansvar för produktionen och distributionen av elektrisk kraft. Kärnkraftverk och andra framtida anläggningar för produktion av elektrisk kraft av betydelse skall ägas av stat och kommun. Det finns skäl att åter aktualisera frågan om att öka det samhälleliga inflytandet över kraftproduktionen. Ett ökat samhällsinflytande skulle öka förståelsen hos allmänheten för ett genomförande bl. a. av de vattenkraftsprojekt som ingår i vattenkraftsplanen och manifestera viljan att i praktisk handling fullfölja den tankegång som i folkomröstningen vann stor anslutning. har tidigare (BoU 1984/85:25 s. 10) i ett konkret ärende ansett det positivt att överväganden om ett ökat samhälleligt inflytande över kraftproduktionen övervägdes i samband med förberedande överläggningar mellan fallrättsägaren och den berörda kommunen. Det bör vara möjligt att inte bara kommunerna utan även olika kooperativa sammanslutningar och staten ges ett ökat inflytande över kraftproduktionen. Enligt min uppfattning finns goda motiv att ägna ökad uppmärksamhet åt frågan om ett ökat samhälleligt inflytande över kraftproduktionen och i synnerhet över vattenkraftsproduktionen. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn för att öka samhällets inflytande över kraftproduktionen.
mot · G902n422 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:N422 m. fl. (s) V attenkraftsutbyggnaden Vattenkraftsproduktionen motsvarar närmare två tredjedelar av den totala elproduktionen i . Inför avvecklingen av kärnkraften har regeringen låtit utreda möjligheterna till en fortsatt vattenkraftsutbyggnad utifrån och energipolitiska beslut. I utredningen - kallad vattenkraftsberedningen - deltog företrädare för olika intressen. I direktiven framhöll energiministern: bör arbeta öppet och under arbetets gång hålla kontakt med olika intressenter, vilka bör få möjlighet att nära följa utredningsarbetet. Man kan på goda grunder påstå att utredningsarbetet och riksdagsbehandlingen innebär att utbyggnadsplanen för vattenkraften är utformad med hänsyn till motstående intressen och är ett uttryck för samhällsintresset. I proposition 1984/85:120 konstaterar energiministern: det beslut som fattade och det förslag som läggs fram, skapas enligt min mening förutsättningar för en fortsatt vattenkraftsutbyggnad av tillräcklig omfattning för att uppnå gällande utbyggnadsmål om /år. Därmed är ställningstagande klart, men för planens genomförande krävs också att fallrättsinnehavarna är beredda att genomföra projekten. För att stimulera genomförandet är det värdefullt om regeringen tar upp överläggningar med fallrättsinnehavarna. I SIND:s utredning, Vattenkraftsutbyggnad , bedömer man att 750 GWh/år kommer att genomföras , ytterligare ca 950 GWh/år . Därutöver kan enligt verket projekt om ytterligare 200-300 GWh/år komma att utföras genom särskilda insatser. Enligt motionärernas bedömning är det osannolikt att planen kommer att genomföras i tillräcklig omfattning och inom acceptabel tid, om inte särskilda åtgärder vidtas. Vid denna bedömning måste man ta hänsyn till att planens syfte förutom elförsörjning är att upprätthålla kompetensen i branschen och att skapa arbete. För att genomföra planen bör, förutom de tidigare nämnda överläggningarna mellan regeringen och fallrättsinnehavarna, en längsta genomförandetid fastställas. Överskrids äger berörd kommun rätt att lösa in fallrätten. Om intressenterna i förhandlingar inte kan enas om ersättningen bör vattendomstol kunna vara skiljedomstol. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av överläggningar med fallrättsinnehavarna, 2. att hos regeringen begär en översyn av förutsättningarna för att de enskilda fallrätter som ingår i vattenkraftsutbyggnadsplanen tidsbegränsas, för att säkerställa den av beslutade planen. () () () ()
mot · G902n425 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:N425 () Ett utvecklingscenter för energi Inför kärnkraftens avveckling måste forskning och information kring ny energiteknik kraftigt utvecklas. Ett led i detta arbete vore etablering av ett utvecklingscenter för energiforskning på Simpvarpshalvön i . Detta ligger i linje med intentionerna om regionala teknikspridningsprogram. Centret skulle kunna dra nytta av de kunskaper och installationer inom energiområdet som redan finns etablerade i . Förslaget om ett energicentrum väcktes av i län. Det positiva gensvar som förslaget mött från många olika håll visar behovet av en satsning på de framtida energifrågorna. Med hänvisning till det ovan framförda hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om en utredning om etablering av ett utvecklingscenter för energi i län.
mot · G902n426 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:N426 och i (c) Högspänningsledningar Från har vi på olika sätt vid olika tillfällen tagit upp frågan om högspänningsledningar och om de medför en ökad cancerfrekvens bland dem som bor i närheten. Man har konstaterat ett statistiskt säkerställt samband, men man kan inte bevisa att högspänningsledningar orsakar cancer. 1 i i har bildats en arbetsgrupp, Vi som bor nära. Den har bildats för att tillvarata bybornas intressen och för att informera allmänheten om dessa frågor, som den skaffat sig betydande kunskaper om. Inom de områden där två ledningar på är dragna har många egendomligheter inträffat. Oförklarliga sjukdomar drabbar djuren, och djur som betar där blir inte dräktiga. I en by har rapporterats 14 fall av cancer eller missbildningar hos en befolkning på 50100 personer. Statens miljömedicinska laboratorium har vid undersökning inte kunnat påvisa någon förhöjd cancerfrekvens. Detta är en liten undersökning som kan förta en del av oron, men de stora internationella utredningarna talar om genetiska skador, cancer och psykiska störningar bland människor som bor nära högspänningsledningar. Människors oro måste tas på allvar. När det nu är aktuellt att bygga ut en av ledningarna från 220 till bör ledningen dras så att den undviker närhet till bebyggelsen. Såväl i som har framfört denna uppfattning. Forskningen måste gå vidare. I pågår en stor undersökning om hälsorisker vid elproduktion och eldistribution. Utredning är också på gång i för att klarlägga förändrade beteenden hos djur på grund av högspänningsledningar. Men den gamla el-lagen behöver ses över och ändras. Avståndet måste ökas betydligt mellan ledningar och bebyggelse. Att bygga kraftledningar från fastigheter är inte längre acceptabelt. Arbetsgruppen Vi som bor nära som ingående studerat dessa frågor anger 150200 m som en lämplig skyddszon. Med hänvisning till ovanstående hemställs I. att hos regeringen begär åtgärder för att planerad ombyggnad av kraftledning mellan och sker på sätt Mot. och i anvisat, N426 2. att hos regeringen begär åtgärder för fortsatt forskning om hälsorisker m. m. med anledning av högspänningsledning 3. att hos regeringen begär åtgärder för översyn av el-lag enligt motionens intentioner. () (c)
mot · G902n427 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:N427 och () Statsbidrag till reservkraftverk Detta års upprepade elavbrott i delar av till följd av häftiga och återkommande snöfall har bl. a. givit två erfarenheter: Bristande kapacitet av reservkraft vid vårdinrättningar. Behov av ytterligare reservkraft vid jorbrukets animalieproduktion. Båda dessa problemområden har, bl. a. till följd av centermotioner, berörts i näringsutskottets betänkande 1984/85:30. Slutsatserna i näringsutskottets betänkande, som också blev beslut, är emellertid i huvudsak att ytterligare inventeringar erfordras för att klarlägga nuläget. Enligt vår mening är detta en alltför passiv hållning. Vunna erfarenheter i samband med årets elavbrott har givit oss belägg för detta. Inom berörda avsnitt får det anses vara ett stort samhällsintresse att en snar förbättring kommer till stånd och att som följd härav statligt stöd utgår som stimulans till investeringar i reservkraftverk. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att hos regeringen begär förslag till statsbidragsregler för investeringar i reservkraftverk vid vårdinrättningar och inom jordbrukets animalieproduktion.
mot · G902n428 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:N428 och () Taxesättningen av elström i glesbygd Fr. o. m. tillämpar en av större eldistributörer en taxesättning på elström, som ger högre elpris/kWh i glesbygd än i tätortsregion. Det kan ifrågasättas, om denna prissättning på elström är förenlig med beviljad koncession av elström. Oaktat eventuell tillåtlighet aktualiserar det inträffade på nytt önskvärdheten av åtgärder från statsmakternas sida för att möjliggöra en likartad prissättning och leveranssäkerhet i glesbygd som i tätort. I centermotion 1984/85:2878 föreslogs skattelättnader för företag med landsbygdsdistribution, beräknade efter jämförbar ledningslängd med bibehållande av den totala skatteintäktens nivå. beslutade, trots centerreservationen i utskottet, att inte biträda förslaget. Man hänvisade till statens energiverks avsikt att kartlägga skillnaderna i elpris, som tillämpas av olika eldistributörer. Vi anser det angeläget att nu upprepa förslaget för att inte förstärka en orättvis kostnadsbelastning för glesbygdsboende och därmed medverka till ytterligare flyttning från glesbygd till tätortsregioner. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär förslag om bättre ekonomiska förutsättningar för eldistribution i glesbygd enligt de riktlinjer som förordas i motionen.
mot · G902n429 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:N429 (vpk) Etanoltillverkning i Förslaget i budgetpropositionen om uppförande av en fullskaleanläggning för framställning av etanol ur spannmål är ett viktigt steg i arbetet för att få fram alternativa drivmedel. De tilläggsdirektiv till motoralkoholkommittén (MAK) som regeringen därefter utfärdat gör att frågan om lokaliseringen av en sådan anläggning mycket blir aktuell. Eftersom det uttryckligen anges att jordbruksråvaror, främst spannmål, skall komma till användning, måste lokaliseringen med nödvändighet bli i någon av större jordbruksbygder. Det är endast i sådana regioner som tillräckligt med råvara inom lämpligt transportavstånd kan tillhandahållas. Men också avsättningen av den färdiga produkten är viktig. Det handlar inte enbart om etanol utan också om många andra produkter, viktiga i olika industriprocesser. De stora jordbruksbygderna omkring i län erbjuder ett tillräckligt stort underlag för att kunna försörja en anläggning av det tänkta slaget med råvaror. När det gäller avsättningen är också en lokalisering till Enköpingstrakten idealisk. Inom en tiomilaradie finns den största befolkningskoncentrationen i vårt land, , , , och många andra städer och samhällen. Det är med fog som har kunnat lansera sig själv som närmaste stad. Den etanol som producerats på försök i en mindre anläggning i har också i samarbete med Oljekonsumenterna (OK) förbrukats genom låginblandning i bensin i . Detta talar ytterligare för att den tänkta fullskaleanläggningen lokaliseras till . Med hänvisning till det anförda yrkas att uttalar att den planerade anläggningen för etanolframställning lokaliseras till .
mot · G902n431 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:N431 och () Etanoltillverkning i Vid föregående års väckte undertecknade en motion (1984/ 85:1425) om förläggning av en etanolfabrik till . Utvecklingen visar att förslaget nu framstår som än mer realistiskt. I regeringens proposition 1985/86:74 föreslås att 15 milj. kr. satsas för att få i gång en fullskaleanläggning för etanolproduktion baserad på jordbruksprodukter. i har studerat förutsättningarna för etanolframställning i länet. Därvid har man kunnat konstatera följande: länet har en stor överskottsproduktion av spannmål länet har ett centralt geografiskt läge i den jordbruksinriktade mellansvenska regionen med tanke på eventuella råvarutransporter länet har ett bra geografiskt läge för avsättning av den färdiga produkten länet har största foderfabrik i länet har ett kunnande om etanoltillverkning genom i länet tillhör de län som haft den sämsta sysselsättningsutvecklingen i landet. prognoser visar på en fortsatt sysselsättningsminskning . För att klara en bevarad sysselsättning behövs det därför tillskott av resurser utifrån. anser att de orter i länet som är mest lämpade för etanolproduktion är och . 1 både och finns tillgång till detaljplanelagd industrimark i goda trafikorienterade lägen med anslutning till järnväg och nära tillgång till hamn. Ur miljösynpunkt kan både och komma i fråga. I både och finns god tillgång till fjärrvärme. I finns dessutom möjlighet att utnyttja överskottsvärme från den befintliga . Hittillsvarande sysselsättnings- och befolkningsutveckling talar för att en etanolfabrik i första hand förläggs till . Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förläggning av en etanolfabrik till och i första hand till . () ()
mot · G902n432 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N432 m. fl. Inrättande av regionala samhällsfonder Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Sk535 föreslås 1. att hos regeringen hemställer om förslag till dels regionala fonder, dels fondernas administration och fondstyrelsernas sammansättning i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att uttalar sig för att av fondmedlen bör riktas direkt till de kommuner som berörts av kraftverksbyggen och sjöregleringar i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902n435 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N435 m. fl. (s) Utbyggnaden av minikraftverk Flera kommuner (som t. ex. kommun) i vårt land har bidragit till folkhushållet med den utbyggnad av vattenkraften som skett . 1 vissa kommuner är praktiskt taget alla vattenkraftsresurser av större ekonomiskt värde endera utbyggda eller skyddade genom den fysiska riksplanen. För att klara den framtida sysselsättningen i de berörda kommunerna utgör i många fall turismen en viktig del i planeringen. Även kommunmedborgarnas berättigade krav på närrekreation måste tillgodoses. Av denna anledning ses med oro på den pågående utbyggnaden av minikraftverk i mindre vattendrag, som sker i privat regi inom rekreationsområdena i berörda kommuner. Det mest allvarliga är avsaknaden av möjligheterna att , från kommunernas sida, kunna påverka utbyggnaden av minikraftverk. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att kommunerna ges ett avgörande inflytande över fortsatt utbyggnad av minikraftverk.
mot · G902n436 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N436 () Små reservkraftverk Den svenska försvarsbudgeten omfattar mer än . Hur många tekniska hjälpmedel vi än är utrustade med, kan vi inte försvara oss om vi inte har en fungerande livsmedelsförsörjning. Sedan har produktionen av mjölk, fläsk, kött och ägg koncentrerats till större och färre enheter. Några siffror från belyser detta. I länet finns 4 800 brukningsenheter, 1 670 kobesättningar, 511 svinbesättningar och 93 större hönsbesättningar. Djurantalet är 39 500 mjölkkor, 121 700 svin och ca 1 miljon höns och kycklingar. Ur beredskapssynpunkt är länet indelat i 600 block. Animalieproduktionen är högmekaniserad och totalt beroende av en fungerande elförsörjning. har elavbrotten speciellt på landsbygden varit ofta återkommande och i många fall så långa att man kan tala om katastrofsituationer för de besättningar där reservkraftverk inte finns. I har tillgången på reservkraftverk inventerats, och antalet var 178 stycken . För en tillfredsställande säkerhet i krigssituation och vid elavbrott i fredstid borde antalet vara tusen reservkraftverk. Varje reservkraftverk, som har en kapacitet att klara de viktigaste funktionerna för en medelstor besättning, kostar ca . Till detta skall läggas installationskostnader på ca . Om ett aggregat används för två besättningar, blir det dubbel installationskostnad. En godtagbar beredskap för läns animalieproduktion kräver investeringar på i storleksordningen 30 milj. kr., befintliga reservkraftverk oräknade. Att tillskapa denna beredskap är en viktig försvarsfråga. Det kan inte vara rimligt att jordbruket ensamt skall svara för hela denna kostnad. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att ett 25-procentigt bidrag skall utgå till de lantbrukare som, för att trygga livsmedelsförsörjningen, anskaffar lämpligt reservkraftverk, 2. att beslutar att kostnaden för detta bidrag skall belasta försvarsanslaget.
mot · G902n437 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N437 och . () Vindkraftens utveckling Vindkraften tilldrar sig ett allt större intresse i olika delar av världen. I har kraftföretagens forskningsorganisation publicerat en rapport, där man bedömer den sannolika vindkraftsmarknaden i till 21 000 MW. Enligt uppgift är denna bedömning väl förankrad hos kraftföretagen, som i allmänhet har den uppfattningen att slopande av subventionerna till vindkraften nu inte innebär någon nackdel . Kraftföretagen har inte kunnat utnyttja dessa subventioner och ser nu tiden mogen för att i högre grad ta över utbyggnaden av vindkraften. har det i första hand varit privatpersoner och fristående företag som svarat för denna. Om ovanstående bedömningar är riktiga, kommer nyinvesteringarna i vindkraft att bli mycket större än i t. ex. kärnkraft fram . Kapaciteten 21 000 MW motsvarar mer än dubbla det svenska kärnkraftsprogrammet. Detta är en intressant utveckling på den marknadsanpassade amerikanska elmarknaden. I har träffat överenskommelse med kraftföretagen om en utbyggnad av 100 MW vindkraft 1990. I har presenterats planer på att ha byggt ut vindkraften till en samlad effekt av 1 000 MW. Dessa rapporter ger samstämmigt besked om att en betydande vindkraftsmarknad håller på att växa fram. Danskarna är redan väl etablerade på denna marknad med export av vindkraftverk på i storleksordningen 2 miljarder . Den har träffat avtal med de svenska kraftföretagen om visst utvecklingsarbete av ett större vindkraftsaggregat samt byggande av ett mindre aggregat. har en framskjuten industriell position på flera energitekniska områden, men när det gäller vindkraften är vi akterseglade. Regeringens i och för sig positiva åtgärder förbättrar inte situationen nämnvärt. Åtgärderna är för små och för sent vidtagna. De svenska kraftföretagen tycks systematiskt motarbeta utvecklingen av vindkraften. De insatser som de trots allt gör, görs under protester och efter betydande påtryckningar från bl. a. energiministern. Detta är en icke önskvärd situation som försvårar en positiv utveckling av vindkraftstekniken i . För att få en positiv utveckling av en svensk vindkraftsindustri, måste vi få i gång en kommersiell tillverkning av medelstora vindkraftverk för export. måste en utveckling och beställning av ett större aggregat 1985/86 N437 Med hänvisning till vad sorn ovan anförts hemställer vi att beslutar hemställa att regeringen redovisar förslag som främjar en utveckling av vindkraftsindustrin i enligt de riktlinjer som anges i motionen. () Fjell A. () Det måste redan nu säkerställas en andra generation vindkraftverk av typ Maglarp och . Självklart måste kraftindustrin ta ett större ansvar för denna utveckling men måste redan nu anges spelregler som gör att andra företag är beredda att satsa på i första hand medelstora vindkraftverk för export. är på efterkälken, men med ett rimligt handtag är den svenska industrin säkert kapabel att ta marknadsandelar på en växande vindkraftsmarknad.
mot · G902n439 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N439 och () Energialternativ i Energihushållning och en energiförsörjning byggd på inhemska förnybara energikällor är grunden för en energipolitik som ersätter olja, kol och kärnkraft. Arbetet på energiområdet i siktar mot ett ökat utnyttjande av länets energitillgångar med beaktande av kraven på hälso- och miljöskydd. I redovisas länets tillgångar när det gäller inhemska fasta bränslen samt planering för introduktion av detta i första hand för uppvärmning. Att utnyttja de bränslen det är fråga om ger också ett antal arbetstillfällen i länet. Arbetet med länets energitillgångar måste därför fullföljas med kraft. Ett annat intressant alternativ inom energiområdet är naturgasen, inte minst av miljöskäl. Ett nät för naturgas har redan byggts ut i . Upphandlingen pågår för en fortsatt utbyggnad från till . har i skrivelse till regeringen aktualiserat frågan om överdimensionering av denna sträcka för att ha beredskap för framtida ökat transportbehov. För en fortsatt utbyggnad av naturgasnätet från till är det viktigt att läns behov beaktas. Förstudie av en sådan sträckning liksom marknadsstudier bör genomföras i samverkan med länsstyrelse, landsting och kommuner. Utbyggnaden har ett regionalpolitisk! intresse inte bara under ett utbyggnadsskede då det ger många anläggningsarbetare jobb, utan det färdiga nätet får sedan direkt betydelse vid lokaliseringsbeslut. Förstudien bör utformas så att hänsyn tas till regionalpolitiska aspekter så att exempelvis kommuner med arbetsmarknadssvårigheter beaktas. Med hänvisning till vad som anförts ovan hemställs att beslutar att begära att regeringen låter utföra förstudier för naturgasnätets vidare sträckning från mot och att de regionalpolitiska aspekterna för beaktas.
mot · G902n440 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N440 () som energikälla har fått en ökande betydelse som energikälla. bildas i myrar men så långsamt att den måste betraktas som ett fossilt bränsle. Torvmyrar finns spridda över nästan hela vårt land även om de arealmässigt har sin största omfattning i det norrländska skogslandet. Den nuvarande brytmetodiken (frästorvsmetoden) ställer särskilda krav på myrarna. är av olika typ vilket innebär att endast ett mindre antal myrar är brytvärda. bryts även som jordförbättringsmedel. För att kunna konkurrera med andra bränsleslag måste priset på den färdiga torvprodukten vara lågt. En tung post i priset är transportkostnaderna. Anläggandet av nya vägar för att nå nu svårtillgängliga torvmarker undviks därför nästan helt. Tillgången på befintliga vägar blir i stället avgörande vid bestämningen av en myrs brytvärde. Eftersom man vid vägdragningar av olika skäl ofta undvikit myrar begränsas antalet tillgängliga ytterligare. Vid en eventuell avspärrning kommer den inhemska energikällan torv att få en starkt ökad betydelse. Torven kan från den utgångspunkten betraktas som en strategisk energikälla. Vad som sker är att de lättillgängliga myrarna bryts ut medan de mera svårtillgängliga blir kvar. De senare blir vår energireserv. Vid en avspärrning blir dock våra resurser att tillgodogöra oss torven inte större än nu utan tvärtom. Mot den angivna bakgrunden borde det övervägas om inte även myrarnas tillgänglighet bör beaktas när brytningstillstånd skall ges så att hänsyn tas till myrarnas strategiska betydelse. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen framlägger förslag till beslut med innebörden att den strategiska betydelsen av myrarnas tillgänglighet skall beaktas vid prövning av tillstånd att bryta torv.