mot · G902n245 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:N245 m. fl. (s) Framställning av kemiska produkter ur jordbruksråvaror överskott av spannmålsgrödor uppgick /85 till ca med ett sammanlagt exportvärde av 1 900 milj. kr. För export och lagring fick vi emellertid kostnader med 1 138 milj. kr., dvs. kostnaden mellan uppköpsoch försäljningspris samt lagringskostnader. årliga överskott av ägg uppgick /85 till ägg; våra kostnader för export och lagring uppgick till 86,4 milj. kr. Dessa kostnader får såväl jordbrukare som konsumenter bära sin del av, som prispåslag eller genom olika avgifter för producenterna. I stället för att vara en börda borde vårt överskott av svenskproducerade råvaror vara en tillgäng för industri och handel i . Men då får dagens förädlingsindustri vakna upp ur törnrosasömnen, tänka mera på nya produkter och alternativ förädling, inte bara tänka på etanol som en alternativ användning av spannmål. En bantning av bytesbalansunderskott och inflationstakt sker inte endast genom exportansträngningar och penningpolitik utan också genom att i ökad utsträckning bjuda importen konkurrens med svenska produkter. Det är viktigt att den gröna kemin snabbt får utvecklingsmöjligheter, viktigt att kemikalierna snabbt finner industriell tillämpning med rätt teknik, viktigt att produkterna snabbt får en effektiv marknadsföring. Som exempel kan nämnas den satsning som i gjorts för att använda jordbruksråvaror till kosmetiska produkter under märket Fruit from the Earth. I uppgår importen enbart av hudvårdsprodukter och hårvårdspreparat till 182 milj. kr. resp. 108 milj. kr. En stor del av dessa preparat är framställd av syntetiska kemiska ämnen, som med hänsyn till biologiska effekter och allergirisker borde kunna ersättas med produkter framställda av naturliga ämnen, som vi dessutom i har överskott av, t. ex. havre- eller vetekorn, vegetabiliska oljor samt ägg. Med de aktuella attityderna hos konsumenterna, som föredrar naturliga produkter, borde det finnas en större marknad för t. ex. sådant hårtvättmedel, som en svensk äggproducent framställer helt av egna produkter. Men mera forskning, teknisk utveckling och marknadsföring behövs. Det har skett en olycklig låsning av användningen av jordbruksråvaror till livsmedel. Ett givande samarbete borde kunna etableras mellan statlig forskning, teknisk utveckling (STU), berörda statliga företag, t. ex. Apoteksbolaget och KABI-Vitrum samt kooperativa lantbruksföretag och livsmedelsindustrier, och enskilda samt kooperativa handelsbolag eller -föreningar. Också andra konsumtionsvaror, t. ex. strumpor, lär kunna utvecklas av jordbruksgrödor. En stor del av överskottsgrödorna produceras i , speciellt i Mot. hotas nu den skånska livsmedelsindustrin av nedläggningar N245 eller begränsad produktion, när köttöverskottet skall minskas. För att förebygga sysselsättningsproblem borde man på ett konstruktivt sätt söka utvidga användningsområdet för överskottsprodukter från jordbruket, speciellt sådana som kan ingå i en satsning på biokemi och bioteknik, som just nu förbereds på . Det är viktigt att såväl STU som Industrifonden ägnar ökad uppmärksamhet åt de här nämnda möjligheterna. Ett speciellt branschråd och branschprogram borde upprättas för att stimulera näringsliv och privat industriell forskning till att satsa på importkonkurrens och minskade exportförluster när det gäller produkter baserade på jordbruksråvaror. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening uttalar att ökat stöd bör ges till utveckling av den gröna kemin och jordbruksbaserade kemiska produkter. () () () ()