mot · G902n424 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:N424 m. fl. (s) Objektiv information om kärnkraftsproduktion Sällskapet och forskare informerar i häftet R1FO-NYTT nr 86/1985 om bl. a. energi och gör det på följande sätt: Den brittiska atomkraftstyrelsen har beräknat att världens kärnkraftindustri nu har mer än 3 500 reaktorår bakom sig, utan att någon olycka inträffat som haft några skadliga verkningar på allmänheten. Vid slutet av 1984 fanns 344 reaktorer i drift i 26 länder med en total effekt av . Ytterligare 180 reaktorer är under byggnad. Kärnkraftens andel i världens elproduktion är nu . I är andelen , därnäst följer och med , medan har . Inom ökade kärnkraftproduktionen . Ökningar om rapporteras från , , och . Kärnkraftens andel av den totala elkraftproduktionen inom ökade från . Antalet kärnkraftverk inom var vid slut 264, och 112 kraftverk var under byggnad. De amerikanska kärnkraftverken producerade 1984 mer elkraft än samtliga vattenkraftstationer. Kärnkraften svarade för av den totala elproduktionen och kom därmed på andra plats efter kolkraftverken, som stod för av elkraftförsörjningen. 1 får 7 av 10 sin el från kärnkraften och i som helhet svarar kärnkraften för produktion av nästan hälften av den el vi använder i vårt dagliga liv i industri, hem och hushåll. Den samlade erfarenheten av kärnkraftverk i drift motsvarar (slutet av 1985) nära 4 000 driftår och ökar med 400 driftår . Den internationella erfarenheten i fråga om haverisäkerhet är god. Ingen utomstående har någonsin kommit till fysisk skada på grund av kärnkrafthaveri. Inga som helst omgivningsskador förekom i samband med haveriet vid TM I-reaktorn i . har varit ett föregångsland i fråga om säkerhetsmässig utveckling, och de svenska kokarreaktorerna av ASEA-ATOM :s konstruktion har visat sig ha en drifttillgänglighet i internationell toppklass. Föreskrifterna som reglerar kärnkraftverkens drift medför ett mycket starkt samband mellan drifttillgänglighet och säkerhet. Den höga drifttillgängligheten vid de svensktillverkade verken ger således en god bild av den också höga säkerhetsstandarden. 1985/86 N424432 1 1985/86. Det opinionstryck som har funnits och förmedlats av myndigheter och Mot. lagstiftare har till viss del bidragit till utvecklingen, men även kraftindustrin N424 har helt naturligt sett det som en huvuduppgift att driva sina reaktorer effektivt och säkert. Detta ger god lönsamhet både för producent och konsument. Elpriserna i är låga i internationell jämförelse. Vi har kunnat använda vår billiga egenproducerade el i kampen mot försurningen och utlandsskulden. Åtskilliga miljoner ton olja har kunnat sparas och undgå förbränning. Ett faktum är att vi med den tillgång vi haft på el, sedan vi har tillgodosett de s. k. elspecifika behoven, har kunnat använda av elproduktionen för uppvärmning. 1 lever vi ändå med ett beslut om att kärnkraften, dvs. av vår elproduktion, skall vara helt borta inom . Det är ingen kärnkraftverksolycka i som ligger bakom det beslutet. Det är i stället djupgående sociala och politiska konflikter som ligger bakom ett sådant beslut. Haveriet i vid TMI orsakade som redan framhållits inga som helst omgivningsskador på grund av radioaktiva utsläpp, men däremot registrerades skador av psykisk och psykosomatisk natur med spridning även till . Det är stor skillnad mellan ett härdhaveri (som vid TMI) och en omgivningskatastrof. Någon skillnad har inte gjorts tillräckligt klar för allmänheten. Detta är en brist som också finns i , och här är fortfarande många människor som hyser en stark rädsla för kärnkraften, även om de skräckvisioner som målades upp numera till viss del suddats ut. Det är betecknande att där kunskaperna om kärnkraften är stora, dvs. på orter där kraftverken finns, där är tekniken och verksamheten också mest accepterad. Vi har endast producerat av den kärnkraft vi bestämt oss för och återstår. Kärnkraften i har sin framtid framför sig även om nu snävt fastlagd tidpunkt för totalavveckling skulle stå fast. Det vore därför orättvist och direkt ovänligt mot många människor att enbart acceptera den psykiska skada som erhållits genom den katastrofinformation som spreds i samband med TMI-haveriet. Detta gäller också de många människor som varit mottagliga för de sensationslystet negativt färgade beskrivningar som ofta getts om produktionen av den fredliga användningen av kärnkraften och som också gett sådan oro och ängslan. En objektiv, bred och allsidig information är ett minimikrav för att återskapa åtminstone en del av befogad trygghetskänsla. Kraftföretagen bör avlastas en del av den informationsuppgift man ensamma tvingats till och i stället få ägna mer tid åt produktion som den huvudsakliga uppgiften. Det får inte heller vara så att en gång skapad omotiverat stor oro och därav föranledda politiska spekulationer skall avgöra den tekniska lösningen av en så viktig fråga som energiförsörjningen i . 1985/86 N424 () () () () Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om initiativ och medverkan syftande till objektiv information om kärnkraftsproduktionen.