mot · G902U403 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:U403 m. fl. (vpk) Fred och nedrustning har varit ett förlorat årtionde för freds- och nedrustningssträvandena. Nedrustningsförhandlingarna har inte givit några resultat. Antalet kärnvapen har fortsatt öka. Miltitärutgifterna har nått nya rekordnoteringar, framför allt som ett resultat av :s massiva upprustningsprogram, men också som en följd av höjda försvarsanslag i . Den vapentekniska utvecklingen har dragit in varje hörn av jorden i kärnvapenstrategin och gjort varje världsdel till ett möjligt stridsområde. President vill nu dessutom militarisera rymden med sitt projekt krig. Motsättningarna mellan stormakterna och militärallianserna har varit starka och skapat ett ansträngt internationellt klimat. Stormakterna uppträder alltmer nonchalant mot folkrätten och mindre nationer. invaderade t. ex. , hotar , blandar sig i olika länders inre angelägenheter och stödjer militär terrorverksamhet mot folkvalda regeringar. invasion i är inne på sitt åttonde år. Som en sund reaktion har dock den internationella fredsrörelsen vuxit. Världen över demonstrerar man mot kapprustningen och kärnvapenupprustningen för fred, avspänning och nedrustning. Allt fler protesterar mot stormakternas arrogans, inser kapprustningens vanvett och kräver en global nedrustning och omfördelning av resurser från det militära till tredje världens fattiga länder och folk för etablerandet av en ny ekonomisk världsordning. Efter valet har de svenska insatserna för att främja avspänning och nedrustning tilltagit. Regeringen har tagit olika konkreta initiativ, t. ex. i den nordiska zon-frågan, lanserat förslag om en i kärnvapenfri gränskorridor, haft ett omfattande internationellt utbyte, m. m. Statsministerns engagemang i den oberoende för nedrustning och säkerhetsfrågor har varit värdefullt, liksom de s. k. femkontinent-initiativen. Vpk har givit sitt stöd till dessa konstruktiva insatser. Regeringens progressiva utrikes- och fredspolitik har dock i vissa stycken varit inkonsekvent och kritiserats. Vpk är t. ex. starkt kritiskt emot den ökade satsningen på det militära försvaret, prutningen av biståndet, oviljan att skärpa bojkottåtgärderna mot och satsningen på en ökad svensk vapenexport. väcktes förhoppningar om ett genombrott för nedrustnings- Mot. och ledare, resp. , U403 träffades, samtalade, ingick vissa avtal och enades om ett gemensamt uttalande om nedrustningsförhandlingarna och om fortsatta samtal mellan de båda ledarna. Mötet var nyttigt och nödvändigt för att skapa ett bättre klimat för en dialog och förhandlingar. lade fram ett förslag syftande till att avskaffa alla kärnvapen . I en första etapp föreslogs att och skulle halvera sitt antal långdistansmissiler samt besluta om ett fullständigt avskaffande av amerikanska och sovjetiska medeldistansmissiler i den europeiska zonen. I förslagets andra etapp skulle övriga kärnvapenmakter, dvs. och engageras i kärnvapennedrustningen. 1 den tredje och sista etappen skulle alla övriga kärnvapen börja avskaffas så att det vid inte längre finns några kärnvapen kvar på vår jord. med detta förlängde sitt ensidiga moratorium för kärnvapenprov . Det sovjetiska nedrustningsförslaget utgör en konstruktiv utgångspunkt för nedrustningsförhandlingarna. Förslaget skapar förutsättningar för att befria vår jord från kärnvapen och för att förhindra en militarisering av rymden. Det är bra att nedrustningsförhandlingarna fått denna inriktning och att stormakterna nu kan komma i gång med förhandlingar om att avskaffa kärnvapen. Men fredsrörelsen och den internationella opinionen kan inte slå sig till ro med detta. Tvärtom är det nu nödvändigt att öka ansträngningarna för att pressa fram ett slutligt avtal om kärnvapnens avskaffande. som levt i fred har ett särskilt ansvar för att arbeta för fred och nedrustning, och som ett neutralt och alliansfritt land har vi därtill särskilda möjligheter att agera för fred och nedrustning. Till årets lägger vpk fram ett stort antal partimotioner i olika solidaritets-, freds- och säkerhetspolitiska frågor. I denna partimotion från vpk redovisas partiets syn på olika freds- och nedrustningsfrågor, presenteras konkreta förslag och föreslås riksdag och regering att vidta olika åtgärder för att främja freds- och nedrustningssträvandena, nationellt och internationellt. För ett totalförbud mot kärnvapen Läkare mot kärnvapen och andra liknande fredsorganisationer har visat effekterna av ett kärnvapenkrig. Olika ekonomer har beräknat kostnaderna för kärnvapen och de militära rustningarna. Slutsatsen för varje förnuftig människa kan bara bli att kärnvapen måste förbjudas och förstöras. Vpk föreslår att uttalar sitt stöd för målsättningen att få bort alla kärnvapen, att kraftigt reducera kapprustningen på jorden och att förbjuda militarisering av rymden. Regeringen bör också verka till stöd för 11 dessa målsättningar i olika internationella sammanhang och i samarbete Mot. 1985/86 med andra neutrala och alliansfria länder. FN högtidlighöll 1985 fyrtioårsjubileet av sitt bildande. Vid bildandet, direkt efter , stod nedrustningsfrågorna i centrum för organisationens arbete. Därför intar freds- och nedrustningsfrågorna en viktig roll i . FN spelar dock inte den roll det borde göra i nedrustningsarbetet. Nedrustningsarbetet dominieras av stormakternas nationella militär- och säkerhetspolitiska intressen, utan reella möjligheter för andra nationer att påverka förhandlingarnas inriktning och eventuella överenskommelsers innehåll. För oss i kommer detta bl. a. till uttryck i utplaceringen av euromissiler, svårigheter att inrätta en nordisk kärnvapenfri zon, m. m. Allt starkare krav har rests av olika stater, både av allierade, neutrala och alliansfria, att demokratisera nedrustningsprocessen och att ge alla berörda stater insyn och möjlighet att påverka förhandlingar och avtal. Från olika håll reses krav och förslag om att stärka FN:s roll i nedrustningsarbetet och utvidga kretsen av förhandlande nationer. a. har olika företrädare för den uttalat sig för en mer demokratiskt ordnad nedrustnignsprocess och ett starkare FN. Vpk föreslår att skall uttala sig för en mer demokratisk förhandlingsordning och ett starkare FN. börge i uppdrag åt regeringen att i FN och i andra sammanhang verka för en sådan ny ordning. Ökat stöd till fredsorganisationer Fredsrörelsen har vuxit kraftigt och givit viktiga bidrag för att främja fred, avspänning och nedrustning. Stödet till fredsorganisationerna har ökat men är fortfarande begränsat jämfört exempelvis med landets militärutgifter. Det är angeläget att fredsrörelsen har resurser för att självständigt granska kapprustningen och att kunna utarbeta nedrustningsförslag. Vpk föreslår därför att rekommendera regeringen att höja anslaget till fredsrörelsen i . Det är bra att regeringen nu vidhåller enprocentsmålet för det svenska biståndet. Världens behov överskrider dock vida det bistånd som I-världens länder utger. I längden räcker det inte heller med enbart bistånd. Det behövs en helt ny ekonomisk världsordning med en massiv omfördelning av resurser från de rika till de fattiga nationerna. Bistånd kan bidra till att främja avspänning, fred och nedrustning. Vpk har i en särskild biståndspolitisk motion behandlat utgångspunkterna för och innehållet i den svenska biståndspolitiken. Konferensen om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder och nedrustning i öppnades i . Avsikten är att konferensen skall avslutas , inför i (nov. Konferensen inleddes i av hårda stormaktsmotsättningar och ett bistert internationellt klimat. Den välkomnades därför som en möjlighet att skapa ett mer avspänt och konstruktivt politiskt klimat, att diskutera och möjligen att enas om konkreta åtgärder för att skapa en ökad säkerhet i . Konferensens arbete har dock inte avsatt några konkreta, positiva resultat. och en rad andra NN-länder har gjort stora ansträngningar att finna framkomliga vägar, vilket dock misslyckats främst på grund av motsättningar mellan och . Den och den svenska delegationen bör fortsätta sina ansträngningar för att söka åstadkomma en överenskommelse om olika förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder i . Utöver det borde också riksdag och regering överväga att ensidigt och tillsammans med övriga nordiska länder vidta förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder i det nordiska området. Som ett resultat av det ändrade säkerhetspolitiska läget i och har t. ex. antalet militära incidenter ökat. Således har antalet gränskränkningar av svenskt luftrum och territorialvatten blivit allt fler. Det har varit fråga om ubåtskränkningar, flygplanskränkningar och brott mot svenska tillträdesbestämmelser. Det stora flertalet incidenter har tilkommit i anslutning till militära övningar i det svenska och nordiska området. Det har visat sig att den nuvarande lagstiftningen är otillräcklig, varför det framstår som angeläget att vidta åtgärder för att begränsa sådana övningar och incidenter. Vpk föreslår att skärpa tillträdesreglerna för militära enheter på svenskt territorium, t. ex. förbud mot militära övningar, militära tester, militära transporter av trupper och material och krav om garantier för att enheter i främmande militärbesök inte är utrustade med kärnvapen. Vidare föreslår vpk att verka för en kraftig begränsning av militära övningar i det nordiska området. Vpk har i ett antal partimotioner lagt fram förslag för att påskynda och underlätta införandet av en nordisk kärnvapenfri zon, t. ex. förslag om ett mer systematiskt arbete, nordiska konferenser, regeringssamtal, parlamentariskt utbyte och utredning av vissa frågor. Arbetet med zonfrågan har blivit alltmer konkret. Regeringen har tagit fasta på förslag som väckts i bl. a. våra motioner och har systematiserat sina insatser. En nordisk konferens med parlamentariker, statsråd, säkerhetspolitiska experter och företrädare för fredsrörelsen genomfördes t. ex. i . En liknande konferens med parlamentariker och statsråd från de olika nordiska länderna genomfördes . Denna process är bra och bör utvecklas vidare. En klar majoritet av människorna i stödjer förslaget om en nor- Mot. disk kärnvapenfri zon. Alla nordiska regeringar har också uttalat sig för en U403 De invändningar som rests har kommit från NATO-medlemsländerna och och har mest bestått av invändningar från NATO än från de berörda regeringarna. Enda sättet att bearbeta dessa hinder och förbehåll är att vidareutveckla det konkreta arbetet för ett zonarrangemang. De nordiska länderna borde nu kunna enas om ett principbeslut om att inrätta en nordisk zon. Arbetet skulle därmed kunna bli mer konkret och föra hela zon-frågan framåt. Vpk föreslår att fatta ett principbeslut om att inrätta en nordisk kärnvapenfri zon och att verka för att övriga nordiska länder gör det samma. En från kemiska vapen fri zon i Efter ett mångårigt produktionsstopp för kemiska stridsmedel beviljade den amerikanska kongressen Reaganadministrationens begäran om anslag för tillverkning av binära nervgaser fr. o m. . Anslaget beviljades dock med förbehållet att tillverkning ej får inledas om ett avtal om kemiska vapen då träffats mellan och . Förhandlingar pågår mellan stormakterna, men utsikterna för ett avtal är små på grund av stora motsättningar om bl. a. kontrollen och efterlevnaden av ett avtal. presenterades ett intiativ av SPD (BRD) och SED (DDR) om skapandet av en zon i fri från kemiska vapen. Utöver det positiva faktum att detta är det första nedrustningsförslag som politiker i de båda tyska staterna gemensamt utarbetat tillkommer att förslaget (genomfört) medför en verklig nedrustning, då kemiska vapen enligt överenskommelsen skall dras bort och inte införas på nytt. Överenskommelsen syftar till att få bort och förbjuda all placering av kemiska vapen i . Zonen skulle till att börja med kunna omfatta BRD, DDR och och i ett nästa steg av : , , och . Andra stater skulle senare kunna ansluta sig till zonen. Överenskommelsen inrymmer även frågan om kontroll av efterlevnaden av ett sådant zonavtal. En internationell kontrollkommission, bestående av de undertecknande nationerna, bör skapas och ges rätt till inspektion av misstänkta överträdelser. Detta tyska initiativ för skapandet av en från kemiska vapen fri zon i utgör ett viktigt framsteg i kampen för fred, avspänning och nedrustning, och det kan stå som förebild för stormakternas förhandlingar och öka pressen på dem att ingå en överenskommelse. Vpk föreslår att uttala stöd för detta initiativ och att ge regeringen att internationellt verka för inrättandet av en sådan zon och för ett totalförbud mot tillverkning, utplacering och användning av kemiska vapen. Inrättandet av ett kriskontrollcentra Riskerna för att ett krig eller kärnvapenkrig skall inledas av misstag har ökat. I har avslöjats att man på grund av datorfel varit oerhört nära ett kärnvapenkrig. anordnade flera olika yrkesgrupper mot kärnvapen en internationell konferens på temat Kärnvapen av misstag. Ett förslag från denna konferens var inrättandet av ett s. k. kriskontrollcentrum, bemannat av kärnvapenmaktenra, med en möjlighet att förhindra att kriser eller krig utbryter av misstag. Föreningen mot kärnvapen tillskrev samtliga deltagarstater vid och föreslog bl. a. inrättandet av ett sådant kriskontrollcentrum. Vpk föreslår att uttala sitt stöd för förslaget och förklara att vårt land är villigt att stå som värd för ett av kärnvapenmakterna bemannat kriskontrollcentrum och att ge regeringen i uppdrag att framlägga ett konkret förslag. Världens samlade upprustning uppgick till . Den huvudsakliga anledningen till denna accelerering är enligt det massiva upprustningsprogrammet i , som medfört en ökning med . Rustningsökningarna i NATO beräknas till . Det är svårare att beräkna militärutgifter, men enligt officiell statistik hölls upprustningen på en i stort sett oförändrad nivå . har dock utgifterna räknats upp . och andra neutrala länders neutralitet grundas bl. a. på neutralitetsreglerna . Men dessa regler var anpassade efter den tidens krigsvillkor och vapenteknologi. Den snabba vapenutvecklingen har drastiskt förändrat villkoren utan att neutralitetsreglerna ändrats på motsvarande sätt. Den bör därför verka för en översyn, modernisering och utveckling av det folkrättsliga neutralitetsskyddet. En fråga som föranleder detta är t. ex. kryssningsmissilernas konsekvenser. Enligt måste varje neutral stat förhindra främmande stater att utnyttja den egna statens territorium för anfall mot en tredje stat. Om inte skulle kunna hindra på väg mot mål i andra länder, skulle inte leva upp till neutralitetsregler. Vpk föreslår att besluta ge regeringen i uppdrag att låta utreda frågan om förstärkning av det folkrättsliga neutralitetsskyddet och att överlägga med andra neutrala stater i syfte att åstadkomma ett gemensamt uppträdande för att stärka det folkrättsliga neutralitetsskyddet. Tredje världens andel av upprustningskostnaderna har minskat, främst Mot. som ett resultat av att många länder är kraftigt skuldsatta. Detta är också en förklaring till att den internationella vapenhandeln visat en viss minskning. Länderna får inte krediter som tidigare och har inte råd att köpa vapen. Stormakternas andel av vapenexportvolymen har minskat mer än den totala minskningen. Denna minskning har skapat ett ökat utrymme för andra vapenexporterande länder, t. ex. , , och . Men också deltar i vapenexporten, och har en rad märkliga avslöjanden gjorts om den svenska vapenexporten. Svenska vapen har återfunnits i länder som det enligt svensk lag är förbjudet att exportera vapen till. har avslöjat att på ett uppenbart sätt brutit mot den svenska vapenexportlagen, och frågan är nu föremål för polisundersökning. Vpk har i en särskild partomotion väckt frågan om en översyn och skärpning av den svenska vapenexportlagen. Reglerna måste bli strängare, insynen måste ökas och kontrollen måste bli effektivare. rapport om övergång till civil produktion 1977 föreslog de nordiska länderna FN att utreda sambandet mellan nedrustning och utveckling. Ett syfte med denna studie var att belysa kapprustningens konsekvenser och möjligheterna till en omfördelning av resurser vid en militär nedrustning. 1981 presenterades och uppmanade medlemsländerna att vidta åtgärder i överensstämmelse med studien. 1983 beslöt regeringen att följa upp med en liknande svensk studie. Uppdraget gavs som uppmanades att arbeta skyndsamt och att avge sitt betänkande. 1984 presenterade också sin utredning (SOU 1984:62, Med sikte på nedrustning, omställning från militär till civil produktion). Några fakta ur utredningen: 1982/83 köpte försvaret tjänster och materiel för från ca 1 500 leverantörer. Antalet anställda hos de fem största tillverkarna (, , , och Flygmotor) var 1983 drygt 23 600 och svarade för av all materiel som tillverkas i landet för det svenska försvaret. Vpk föreslår att besluta begära förslag från regeringen, med utgångspunkt i studie, om åtgärder för att åstadkomma en omställning från militär till civil produktion. Regeringen har sedan valet haft ett rikligt diplomatiskt utbyte. De diplomatiska förbindelserna med , som varit ansträngda, har kunnat förbättras under stor politisk enighet. Vpk ser positivt på regeringens hittillsvarande diplomatiska insatser och vill uttala stöd för ett fortsatt intensivt utbyte. Vpk föreslår att uttala att regeringen bör ägna tredje världens länder ett ökat utrymme i det kommande internationella utbytet. Den alliansfria rörelsen är en internationell sammanslutning av neutrala och alliansfria stater. är icke medlem av rörelsen, men medverkar numer i dess möten som observatör. Vpk ser positivt på dessa kontakter och menar att de borde kunna ytterligare utökas och fördjupas i frågor som rör fred och nedrustning, solidaritet och bistånd. Vpk föreslår därför att uttala stöd för utökade och fördjupade kontakter med den alliansfria rörelsen. Studie om sambandet kärnkraft kärnvapen Det finns ett direkt samband mellan kärnkraft och kärnvapen. Använt kärnbränsle i civila reaktorer kan användas för vapenändamål. Processerna i en reaktor som används för energiframställning och i en reaktor i ett kärnvapenprogram är i princip identiska. 1 har också olika civila reaktorer flyttats över till landets militära program. Spridning av kärnkraftsteknologi medför således också risk för spridning av kärnvapen. och har t. ex. utvecklat en kärnvapenteknologi just genom utbyggnaden av ett civilt kärnkraftsprogram. Den svenska exporten av kärnkraftsteknologi till t. ex. kan således bidra till en spridning av kärnvapenteknologi och kärnvapen. Vpk föreslår att gör en grundlig studie av sambandet kärnkraftkärnvapen, både när det gäller användningen i civila och militära reaktorer och när det gäller användningen av civilt framställt plutonium efter att det upparbetats. Studie om upprustningens orsaker Upprustningen fortsätter att öka på ett oroande sätt. För att förstå bakgrunden till detta och för att rätt kunna verka för en kraftig begränsning av upprustningen behövs en ökad insikt om orsakerna till den. Sådana studier genomförs i FN och andra sammanhang. Det är dock nödvändigt att belysa denna fråga från många olika håll. En brist har varit att dessa studier underskattat de ekonmiska drivkrafterna bakom upprustningen, t. ex. rustningsindustrins intressen och transnationella företags jakt efter råvaror. Vpk föreslår att ge regeringen i uppdrag att genomföra en svensk studie om upprustningens orsaker, med särskild belysning av de ekonmiska drivkrafterna. Studie för gemensam säkerhet Med kärnvapen följde den s. k. terrorbalansen och avskräckningsteorin samt hotet om hela jordens utplåning vid ett krig. Denna försvarsdoktrin har spelat ut sin roll; i stället för gemensam osäkerhet behövs ett säkerhetspolitiskt system för gemensam säkerhet. Alldeles oavsett hur det går i förhandlingarna mellan stormakterna om en kraftig reducering och ett slutligt avskaffande av kärnvapnen måste ar- 17 betet med ett sådant nytt säkerhetspolitiskt system inledas. Detta gäller inte Mot. bara kärnvapenmakterna utan också länder som som grundat sin U403 försvars- och säkerhetspolitik på kärnvapenstrategin. Riksdag och regering bör därför redan nu skapa förutsättningar för en sådan svensk studie. Till skillnad mot tidigare bör detta arbete inte enbart hänskjutas till militären utan också till civila freds- och konfliktforskare. Vpk föreslår att ger regeringen i uppdrag att inleda en studie om ett nytt säkerhetspolitiskt system grundat på gemensam säkerhet. Med hänvisning till det ovan anförda föreslås 1. att godkänner vad som anförs i motionen om förbud mot kärnvapen och militarisering av rymden, 2. att godkänner vad som i motionen anförs om att stärka FN:s roll och tillkännager regeringen detta, 3. att rekommenderar regeringen att höja anslagen till fredsorganisationerna i , 4. att godkänner vad som i motionen anförs om och lägger fram förslag om ensidiga svenska åtgärder för att öka säkerheten i i enlighet med vad som anförs i motionen, 5. att begär att regeringen upptar diskussioner med om inrättandet av en nordisk kärnvapenfri zon i enlighet med vad som anförs i motionen, 6. att uttalar sitt stöd för det tyska initiativet för att skapa en från kemiska vapen fri zon i och begär att regeringen internationellt verkar för ett totalförbud mot tillverkning, utplacering och användning av kemiska vapen, 7. att beslutar begära att regeringen utreder frågan om förstärkning av det folkrättsliga neutralitetsskyddet i enlighet med vad som anförs i motionen, 8. att uttalar sitt stöd för förslaget om inrättandet av ett av kärnvapenmakterna bemannat kriskontrollcentrum i , 9. att hos regeringen hemställer om förslag i anledning av SOU 1984:62 om Omställning från mililtär till civil produktion i , 10. att godkänner vad som i motionen anförts om diplomatiska kontakter och tillkännager regeringen detta, 11. att godkänner vad som i motionen anförts om fördjupade svenska kontakter med den alliansfria rörelsen, 12. att hos regeringen hemställer om en grundlig redovisnig av sambandet kärnkraftkärnvapen i enlighet med vad som anförs i motionen, 13. att av regeringen begär en studie om upprustningens orsaker, 14. att godkänner vad som i motionen anförs om en studie om ett nytt säkerhetspolitiskt system för gemensam säkerhet och tillkännager regeringen detta.