ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902A240 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:A240 m.fl. (s) Arbetsmarknadspolitiskt stöd till vissa företag De statliga företagen har i de flesta fall en stabil verksamhet som genererar stabilitet inom sina verksamhetsregioner och därmed utgör en bas för sysselsättningen. Staten, länsorganen och kommunerna har ofta tillsammans gjort insatser i sysselsättningsprojekt på orter som haft speciella struktursvårigheter. De statliga företagen har också numera liknande avkastningskrav som sina privata motsvarigheter med krav om att inleverera visst överskott till ägarna samt till investeringar för framtiden. Staten förväntar sig alltså att de egna företagen sköts så att man når hög produktion och jämn avkastning på lång sikt. Lönsamheten är en avgörande förutsättning för att statliga företag skall kunna spela en aktiv roll i samhället. 1 speciella fall, där den statliga företagsamheten tillkommit genom åtgärder av arbetsmarknadspolitiska skäl, borde en ventil finnas i de ekonomiska bedömningar som görs då man vill förändra sin verksamhetsgrad på sådant sätt att sysselsättningsgraden sjunker väsentligt eller helt upphör. Ett exempel är domänverkets avveckling av sitt sågverk i i samband med att en brand ödelagt delar av sågen. Försäkringspengar fanns i sådan omfattning att det skulle räcka till ungefär halva uppbyggnadskostnaden. ville omstrukturera sin verksamhet i detta läge genom att flytta över all sågproduktion till ett annat sågverk från . I samband därmed kommer de anställda vid att sägas upp. 1973 gjordes särskilt en arbetsmarknadspolitisk insats i som resulterade i att domänverket förvärvade ett befintligt privat sågverk i samt erhöll statligt stöd för att bygga ut anläggningen. Arbetsmarknadsläget i var då så svårt att staten ansåg sig ha huvudansvar för att klara Särnas framtid. Vid förändringar i statlig och även privat företagsamhet som är av denna art borde företagen åläggas att föra en konstruktiv dialog med sina uppdragsgivare, i detta fall staten, innan beslut om förändringar, som är negativa för den lokala arbetsmarknaden, fattas. Staten bör i sådana lägen gå in med offertstöd eller andra stödformer för att säkerställa sysselsättningen. Med anledning av vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i mo tl 1985/86. tionen anförts om behovet av särskilda stödåtgärder vid sysselsättnings- p^ot. problem i företag som av arbetsmarknadspolitiska skäl lokaliserats till A240 Be ngt-O la () () ()
mot · G902A241 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:A241 m.fl. (s) Åtgärder för att stimulera rörligheten på byggarbetsmarknaden De rörlighetsstimulerande åtgärder för byggnadsarbetare från skogs- och Norrlandslänen som trädde i kraft har inte undanröjt problemen . Vid rådande förhållanden, med stor arbetslöshet i vissa regioner och efterfrågan i andra, är det ett klart samhällsintresse att stimulera rörligheten. Det torde ställa sig avsevärt billigare för staten att betala starthjälp och hemresor än att betala A-kasseersättning. Det är utan tvivel ett högt pris var och en som långpendlar får betala: bortovaro från familjen, bristande tillgång till berikande fritidssysselsättning, oftast dåliga boendeförhållanden, avskärmning från det normala föreningslivet och de vardagliga sociala relationerna på hemorten. traktamentsbestämmelser föreskriver en fri hemresa . För att öka rörligheten skulle ytterligare stimulans behövas, nämligen två fria hemresor . AMS regelverk medger inte att starthjälp utgår till den som har traktamente. Månadsresorna är kopplade till om starthjälp utgår. AMS tolkning innebär således att man skall ha bosättning på två ställen utan att traktamente utgår för att stimulansen om två fria hemresor skall kunna utgå. Naturligtvis är det inte särskilt frestande att betala ett så högt personligt pris för att få den marginella inkomstförbättring som ett arbete på annan ort innebär - även med de förmåner som kollektivavtalet berättigar till - när man dragit ifrån kostnader för husrum, hemresor och andra omkostnader. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av åtgärder för att stimulera rörligheten på byggarbetsmarknaden. () () () () ()
mot · G902A243 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:A243 och i (c) Stödet till arbetshandikappade egenföretagare Syftet med rubricerade bidrag är enligt "att handikappade skall ha möjlighet att utföra ett arbete eller att arbetet skall underlättas. Fr.o.m. infördes kvoter av medelstilldelning till särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning. finns ett konto för egenföretagare och ett konto för anställda. För /87 anvisas i budgetpropositionen drygt 147 milj. kr. för detta ändamål. Därutöver anvisas ytterligare drygt 25 milj. kr. De medel som kommit egenföretagare till del har varit helt otillräckliga. Vi anser att beloppet för särskilda åtgärder för arbetsanpassning m.m. till egenföretagare måste fördubblas i förhållande till innevarande budgetår. Bidraget syftar till att ge individen förutsättningar att utföra ett arbete. Om icke bidrag kan erhållas måste individen byta arbetsplats/yrke eller få förtidspension. Ur samhällsekonomisk synvinkel bör det mest fördelaktiga alternativet vara att undanröja hindren för fortsatt arbete. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om behovet av medel för särskilda åtgärder för anpassning och sysselsättning m.m. för egenföretagare.
mot · G902A245 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:A245 m.fl. (fp) Kontaktpersoner för psykiskt utvecklingsstörda, m.m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Sf 283 hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att särskilda kontaktpersoner för psykiskt utvecklingsstörda bör utses på länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar, 2. att beslutar att utöka antalet platser inom Samhällsföretag med 500 särskilt avsedda för psykiskt utvecklingsstörda personer, 3. att beslutar att avslå regeringens förslag om begränsning av ökningen i antalet platser med lönebidrag som kan beredas inom allmännyttiga organisationer, 4. att beslutar att allmänt lönebidrag skall kunna utgå till allmännyttiga organisationer även för personer som inte är arbetshandikappade, 5. att beslutar att utöka antalet platser som kan inrättas med särskilt lönebidrag med 2 700, 6. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om översyn av reglerna för särskilt lönebidrag. () () () () () ()
mot · G902A247 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:A247 m. fl. (fp) AMS egenregiverksamhet i Norrlandskommunerna I arbetsmarknadsministerns förslag till budget för arbetsmarknadspolitiken föreslår statsrådet att AMS egenregiverksamhet skall avvecklas fr. o.m. utgången av 1986. Statsrådet säger bl. a. i propositionen: Jag är medveten om att en avveckling av denna verksamhet är förenad med betydande svårigheter. Jag tänker då främst på att det måste ordnas smidiga lösningar för dem som har beredskapsarbete inom AMS egenregiverksamhet, men också på den personal inom arbetsmarknadsverket som sysselsätts inom verksamheten. En stor del av de fackliga organisationerna är tveksamma till att verksamheten kan avvecklas snabbt och smidigt. framhåller nödvändigheten av att beslut om överförande från AMS till kommunerna fattas i så god tid att möjligheterna för dessa att lösa såväl bostadsfrågan som sysselsättningen för de tidigare SA-anvisade tillgodoses. utgår också från att inga krav kommer att riktas mot kommunerna vad gäller sysselsättning av den AMS-anställda personalen. När nu egenregiverksamheten skall avvecklas så snabbt som kommer mycket stora problem att uppstå i de Norrlandskommuner som har förläggningar. Dessa kommuner kommer inte att klara av att bereda även dem som har SA-arbete nya beredskapsarbeten i kommunen, utöver de beredskapsarbeten som redan finns i kommunen. AMS egenregiverksamhet bör därför avvecklas i , förslagsvis . finns förutsättningar för kommunerna i , , och att klara av ett övertagande av AMS egenregiverksamhet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om att avveckla AMS egenregiverksamhet i Norrlandskommunerna. () () 1 1985/86. 1985/86 A247254
mot · G902A250 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:A250 och () Ändrade regler för flyttningsbidrag Med nuvarande bestämmelser om flyttningsbidrag för arbetslösa kan inte flyttningsbidrag lämnas för anställning på utbildningsorten med undantag för dem som genomgår arbetsmarknadsutbildning. Många högskolestuderande bor i studentrum på utbildningsorten men de är fortfarande skrivna hos föräldrarna på hemorten. av studier med relativt höga studieskulder skall dessa ungdomar etablera sig på arbetsmarknaden. Om de får en anställning på utbildningsorten så har de samma dryga kostnader för flyttning av bohag, sökanderesor och tillträdesresa som andra arbetslösa. I de allra flesta fall har de sitt bohag kvar i föräldrahemmet. Reglerna för flyttningsbidrag bör därför ändras så att flyttningsbidrag kan beviljas alla som är skrivna på hemorten. Därmed elimineras orättvisorna och en grupp på arbetsmarknaden med mycket små eller ringa ekonomiska möjligheter erhåller samma bidrag som övriga arbetslösa. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av reglerna för flyttningsbidrag i enlighet med vad som sägs i motionen.
mot · G902A251 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:A251 m. fl. (vpk) Decentralisering av vissa beredskapsarbeten AMS bedriver vissa beredskapsarbeten i egen regi. är dessa organiserade i en central enhet på AMS och sju regionkontor med geografisk fördelning över hela landet. Varje objekt utgör en arbetsplats. Det administrativa arbetet har avvecklats från arbetsplatserna och överförts till region kontoren. Arbetena sysselsätter främst arbetslösa med socialmedicinska arbetshandikapp, s. k. specialanvisade, SA-arbeten; därutöver förekommer arbeten för äldre lokalt bunden arbetskraft främst i Norrlandslänen. Behovet av fortsatta insatser för främst SA-arbeten är stort. Ett överförande av dessa arbeten till andra huvudmän är inte rationellt. har genom sin organisation för egenregiverksamhet byggt upp och vidareutbildat en organisation med unik kompetens, vilken bör tillvaratas för bedrivande av verksamhet för de utslagna anvisade människor som verksamheten sysselsätter. föreslog att AMS egenregiverksamhet skulle avvecklas. De med socialmedicinskt handikapp som befinner sig i AMS egenregiverksamhet skall fortsättningsvis i huvudsak hamna under kommunens ansvar. Arbetsmarknadsministern föreslår att förslag skall genomföras och AMS egenregiverksamhet upphöra. Vpk föreslår att egenregiverksamheten med främst SA-arbeten skall fortgå under AMS huvudmannaskap. Däremot bör den nuvarande organisationen med regionkontorsmodellen avvecklas och i stället bör verksamheten decentraliseras. Resurserna bör i form av personal och utrustning överföras till länsarbetsnämnderna (). Ett överförande till kommunen, som redan gör stora insatser, skapar väldiga problem ekonomiskt och socialt. Det är märkligt ur socialmedicinsk utgångspunkt att AMS avvecklar sin verksamhet, utan att det finns en ny huvudman som har beredskap, medel eller kompetens till sitt förfogande. 1985/86 A251 Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att hos regeringen begära förslag att AMS egenregiverksamhet decentraliseras till länsarbetsnämnderna () enligt vad i motionen anförs. (vpk) Paid Lestander (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902A252 · 1986-01-26 00:00:00 — Motion till 1985/86:A252 m. fl. (vpk) Ungdomars ekonomiska situation 1985 skulle vara ungdomens år. 1985 skulle ungdomen bli delaktig i samhället. 1985 skulle vara utvecklande för ungdomen. Det blev inte så. 1 stället har vi en situation där allt fler ungdomar ställs på undantag, en situation där allt fler ungdomar omfattas av speciella ungdomslösningar som i praktiken inte innebär något annat än att de fråntas rätten och möjligheten att forma sina liv, en situation där allt fler ungdomar inte ens känner tillhörighet till det samhälle de lever i. 1 har vi en lagstadgad myndighetsålder på . Då har man rätt att delta i allmänna val. Då har man skyldighet att ansvara för sina handlingar. Egentligen är det meningen, att man också själv skall kunna bestämma hur man vill bo, om man skall arbeta eller studera, var man skall arbeta etc. Kort sagt: man skall kunna bestämma över sitt eget liv. Men den arbetslöshet som råder i det svenska konkurrenssamhället har drabbat ungdomen särskilt hårt, och genom beslut i riksdag och regering men även av arbetsmarknadens parter har ungdomen fråntagits de ekonomiska förutsättningarna. Ungdomslagen är ett exempel. Vem kan över huvud taget klara sig på en skattepliktig inkomst av ca . Vem kan över huvud taget känna tillhörighet till ett samhälle som inte ens låter en själv välja arbetsplats? Vem kan känna delaktighet och ansvar, när man ser att arbetet man utför behövs men att det ändå är en särskild ungdomslösning som kommit till för att bättra på en besvärlig statistik? Vem kan känna delaktighet och ansvar för detta, när man hör att aktiekurserna stiger som aldrig förr, att de likvida medlen i bolagens kassakistor uppgår till nästan 200 miljarder, men att de används för spekulation i fastigheter och obligationer i stället för till produktiva investeringar. Rätten att själv bestämma över sitt liv är i mycket en fråga om ekonomi. Det svenska samhället har genom en konsekvent politik omfördelat stora resurser från arbete till kapital . De stora förlorarna har varit arbetarklassen och dess ungdom. Kommunistisk Ungdom har gjort en utredning om hur ungdomens ekonomiska situation har förändrats . Den visar att de ungdomar som finns i arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller studerar har fått en väsentligt sämre ekonomisk situation under dessa år. 1985/86 A252 Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär tillsättandet av en utredning, som skall ha till uppgift att kartlägga den ekonomiska situationen för ungdomar. (vpk) (vpk)
mot · G902A254 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:A254 m. fl. (s) Fortsatt verksamhet vid vissa AMS-anläggningar Regeringen har i budgetpropositionen funnit anledning att bryta ut en del av omfattande förslag, nämligen förslaget om att avveckla AMS egenregiverksamhet. AMS egenregiverksamhet omfattar en producerande verksamhet, huvudsakligen inom anläggnings-, byggnads- och skolvårdssektorerna, och som sysselsätter främst socialmedicinskt arbetshandikappade. Arbetena utförs i form av beredskapsarbete. Den anvisade arbetskraften bor i vissa fall i av AMS tillhandahållna förläggningar. I kommun i finns två s.k. skogsstationer: (med boende i förläggning) och . I finns anläggningarna och . Vid dessa anläggningar har bedrivits en mycket värdefull verksamhet. Här har huvudsakligen män med alkoholproblem, men också äldre ortsbundna människor utan missbruksproblem fått sysselsättning. Det är allmänt omvittnat att det har varit en viktig verksamhet ur social synpunkt, förutom att det har gett värdefulla sysselsättningstillfällen i berörda kommuner. Vi är medvetna om att denna typ av verksamhet kan synas ligga något utanför AMS övriga verksamhet. Verksamheten har dock så stor betydelse ur såväl social som sysselsättningssynpunkt att den i någon form borde få fortsätta kanske med någon annan huvudman. Vi anser därför att frågan om upphörande med verksamheten vid AMSanläggningarna i Z- och Y-län bör bli föremål för ytterligare överväganden. I avvaktan på denna ytterligare översyn bör verksamheten tills vidare kunna drivas vidare på samma sätt som , inom ramen för tillgängliga medel för beredskapsarbeten. Med hänvisning till vad vi här anfört hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad vi anfört i motionen om fortsatt verksamhet vid AMS-anläggningarna och i och och i . () ()
mot · G902A256 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86: A256 m. fl. (s) Åtgärder mot arbetslösheten i Antalet arbetslösa i uppgick till drygt 12000 trots att där finns bästa arbetsmarknad med brist på arbetskraft inom flera sektorer. Antalet arbetslösa är högre än vid tidigare högkonjunkturer. A'la tecken tyder också på att denna trend håller i sig om inte särskilda åtgärder vidtas. Till väsentlig del är det här fråga om arbetskraft med sådana arbetshinder eller andra begränsningar i sitt arbetsutbud att de inte ens i dagens läge kan få ett arbete i öppna marknaden. De lönesubventioner, exempelvis i förm av rekryteringsstöd, som kan erbjudas genom arbetsförmedlingen ändrar inte på detta förhållande. Den sociala problematiken i ett storstadslän har självfallet sin betydelse i sammanhanget. Arbetslöshetsgruppen omfattar ett allt större inslag av personer med socialmedicinska problem, som i många fall omöjliggör en direkt arbetsanpassning i öppna marknaden. Arbetslöshetsstatistiken ger enligt uppgift inte en korrekt bild av gruppen beroende på att arbetsförmedlarna , då problematiken ofta är diffus och svår att definiera, upplever det som svårt att sätta en officiell handikappkod med den innebörden att en person är socialt handikappad. Inslaget av invandrare är också större i än i riket, jämfört . Arbetslösheten bland dessa invandrare är dubbelt så hög som för andra. För huvuddelen av de svårplacerade finns i realiteten endast möjligheten till ett arbete i särskild ordning, exempelvis i beredskapsarbete eller skyddad verksamhet. Resurserna härför är emellertid helt otillräckliga. Antalet arbetstillfällen i offentligt skyddad verksamhet uppgår till ca 700 medan behovet är 1 500. har framställt önskemål vid Samhällsföretag. Bidragslinjen via de socialvårdande myndigheterna får därför ofta i praktiken ersätta det från alla synpunkter bättre alternativet, arbetslinjen. Enligt vår uppfattning är detta en olycklig utveckling, som rimmar dåligt med den fulla sysselsättningens idé. Det är därför angeläget att få till stånd en ändring härvidlag. Detta torde bäst kunna ske genom en utökning av de sysselsättningsskapande åtgärderna i kombination med personalförstärkning till arbetsförmedlingen. Enligt uppgift har arbetsbelastningen vid förmedlingskontoren i länet ökat jämfört med mätt i antalet arbetssökande . har förmedlingspersonalen minskat . Åtgärder för att angripa de redovisade problemen bör vara Mot. utökning av antalet timmar vid Samhällsföretag, A256 utökning av offentligt skyddad verksamhet, - nya former av sysselsättning prövas inom skyddad verksamhet för den växande gruppen arbetslösa med tjänstemannabakgrund, - ändring av reglerna så att invandrare kan placeras i skyddat arbete om kultur, språk, hög ålder var för sig eller tillsammans utgör ett hinder för arbetsplacering i öppna marknaden, arbetsförmedlingen ges samma möjligheter till arbetsprövning som har, - arbetsförmedlingens personalresurser för placeringsinsatser för bl. a. den svårplacerade arbetskraften förstärks. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anges om åtgärder mot arbetslösheten i . () ()
mot · G902A258 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:A258 m. fl. (s) Arbetsmarknadspolitiska insatser har tillsammans med , och den högsta arbetslösheten i landet. Även om arbetsmarknadssituationen har förbättrats jämfört med har läns relativa situation inte förbättrats. 6514 personer var arbetslösa och 8 506 personer var i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Antalet lediga platser var endast 478 vilket innebär 14 sökande på varje ledigt arbete. Om man antar att de som genomgår arbetsmarknadspolitiska åtgärder gör detta på grund av arbetslöshet och hellre vill ha arbete direkt, skulle det innebära att det var 31 sökande på varje ledigt arbete i . För att hålla en hög beredskap för arbetsmarknadspolitiska insatser framöver krävs en del förändringar. För det första anser vi att det s. k. projekteringsbidraget bör återinföras. De senaste årens insatser har tärt på framför allt kommunernas objektreserv. Den är nu för liten. Kommunernas ekonomi begränsar också möjligheterna att genomföra projekteringsinsatser som gör det möjligt att bygga upp en ny reserv av angelägna byggnadsobjekt som kan sättas in då arbetsmarknadsläget så kräver. Det är ett samhällsintresse att det finns en sådan reserv. Det är därför rimligt med ett statsbidrag för projektering av lämpliga objektreserver. För det andra ser vi det som angeläget att nya former prövas. På många områden skulle nya objekt kunna tas fram för beredskapsarbeten om man i förväg kunde garantera en viss kontinuitet i genomförandet. Det gäller på områden som kulturminnesvård, turism, skogsbruk m.m. För att få fram objekt på dessa områden krävs det ofta att man kan få fram någon form av garanti för att objekten kan genomföras före en viss tidpunkt. Den garantin kan inte lämnas nu eftersom beredskapsarbeten drivs på korta tider. Vi anser att länsarbetsnämnderna bör få möjlighet att ta fram större åtgärdspaket med lämpliga beredskapsobjekt i områden där man vet att det kommer att behövas beredskapsinsatser . Genomförandet av dessa paket skulle garanteras genom att pengar ställs till förfogande . En sådan paketteknik gör det möjligt att sätta in beredskapsmedlen för långsiktig utveckling av angelägna samhällsintressen. 1 1985/86. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av återinförande av statligt projekteringsbidrag, 2. att hos regeringen begär att får i uppdrag att låta länsarbetsnämnderna ta fram åtgärdspaket i enlighet med vad som anförts i motionen. 1985/86 A258 () () () () Axel () ()
mot · G902A260 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:A260 Hans Nyhage och () Tillfälligt sysselsättningsbidrag för textil- och konfektionsindustrierna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86: N299 hemställs att beslutar att avslå regeringens hemställan att till Tillfälligt sysselsättningsbidrag för textil- och konfektionsindustrierna för /87 anvisa ett förslagsanslag om . Hans Nyhage (m) () 1 1985/86.
mot · G902A261 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86: A261 m.fl. (c) Reglerna för mottagande av lärlingar i företag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N300 hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära att får i uppdrag att presentera förslag som syftar till att förbättra förutsättningarna för praktikarbete och lärlingsutbildning i hantverksyrken, 2. att beslutar att hos regeringen begära en översyn av skilda lag- och ersättningsregler i enlighet med vad som anförs i motionen i syfte att underlätta för ungdomar att komma in som lärlingar i företag eller på annat sätt få erfarenheter av olika hantverk. P.-O. () () () ()
mot · G902A262 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:A262 m. fl. (vpk) Omprövning av äldrestödet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N303 föreslås att hos regeringen begär en omprövning av äldrestödet i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)