mot · G902479 · 1986-04-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:479 m. fl. (m) Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:125) Svenska Varvs ledning har funnit det nödvändigt att avveckla den civila fartygsproduktionen vid varv. Beslutet innebär att personalen vid måste minskas med ca 2 000 personer. Det medför också en minskning av sysselsättningen för flera underleverantörer både i och utanför . Redan vid beslut om den framtida varvspolitiken 1981 varnade vi för utvecklingen och framhöll att varvskapaciteten borde minska kraftigare. Hade så skett kunde neddragningen av ha kunnat genomföras under en konjunkturuppgång. kommer i stället neddragningen att ske i av tilltagande problem på arbetsmarknaden. Sysselsättningsminskningen vid kommer att innebära en svår belastning på arbetsmarknaden i . Detta motiverar speciella åtgärder trots att alla de grundläggande förutsättningarna för god tillväxt finns i och omkring . Dess värre medförde emellertid det långvariga socialdemokratiska styret av att det drevs en politik som försämrade förutsättningarna för näringslivet. Den socialdemokratiska markpolitiken i är ett avskräckande exempel på hur kommuner kan försämra näringslivsklimatet. Resultatet har visat sig i ökad arbetslöshet, minskande befolkning och landets högsta socialhjälpsandel. En förutsättning för att problemen varaktigt skall kunna lösas är dock att det förs en allmän ekonomisk politik, som ger förutsättningar för tillväxt i hela . Vi har tidigare i olika motioner, bl. 1985/86:Fi213 och 1985/86:A225 redovisat den politik vi anser att regeringen borde föra. Den kan i korthet sammanfattas på följande sätt: - Det allmänna skattetrycket måste sänkas. - Marginalskatter och andra tillväxthämmande skatter måste minska. - De offentliga monopolen måste öppnas för konkurrens. 2 Särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder för Det är mycket viktigt att de som friställs från så snabbt som möjligt kan slussas ut på arbetsmarknaden. Trots att arbetsmarknadsläget i är ansträngt finns det goda förutsättningar att placera många av de friställda på den ordinarie arbetsmarknaden i eller inom pendlings Vi tillstyrker därför förslaget om förstärkta resurser för arbetsför- Mot. 1985/86:479 medlingen. Omskolning och förbättrad utbildning är det mest effektiva medlet för att stärka de arbetslösas situation på abetsmarknaden. Åldersstrukturen vid är sådan att en stor del av de anställda är för unga för att vara aktuella för förtidspension av arbetsmarknadsskäl, som deras ålder och starka specialisering utgör ett hinder för nyanställning. Kortvariga beredskapsarbeten kan inte ge någon tillfredsställande lösning på deras problem. Det är därför mer angeläget att genom utbildning ge denna grupp möjligheter att bygga på sitt yrkeskunnande så att de får goda möjligheter att hävda sig på expansiva områden och på områden där det råder brist på arbetskraft. Eftersom andelen yrkesarbetare vid varvet är hög bör en väl anpassad utbildning göra dem väl rustade att finna ett nytt arbete inom andra verksamhetsområden. Vid behandlingen av budgetpropositionen föreslog vi en utökning av antalet platser för abetsmarknadsutbildning. förordade vi en minskning av antalet beredskapsabeten. Vi anser förfarande att detta vore till fördel för arbetsmarknadspolitiken i hela landet. Dessutom skapar en sådan disponering av resurserna utrymme för det utökade behovet av arbetsmarknadsutbildning i . Vi upprepar därför våra förslag från motion 1985/86:A226. Huvuddelen av behovet av arbetsmarknadsutbildning kommer att uppkomma först under kommande budgetår. Därför är det, enligt vår mening, naturligt att dessa kostnader också belastar anslaget för /87. Det finns ett stort antal invandrare vid . Det är väsentligt att svenskundervisning ordnas för dem som har otillfredsställande kunskaper i svenska. Vi vill, liksom i motion 1985/86:A748, understryka att om ett företag måste omstruktureras är det väsentligt att man kan behålla den personal som är bäst lämpad med tanke på den framtida produktionsinriktningen. En strikt tillämpning av turordningsreglerna kan medföra att den framtida produktionen sätts i fara. Enligt vår mening skall detta inte behöva medföra problem för den äldre arbetskraften. Vissa äldre kommer att ianspråktas för den framtida ubåts- och marintekniska tillverkningen vid . Den ombyggnad av järnvägsvagnar som kommer att ske vid kan också medverka till att ge sysselsättning åt många äldre. Regeringen föreslår att 20 milj. kr. disponeras för beredskapsarbete. Vi har tidigare understrukit att beredskapsarbete inte är något effektivt medel för att främja de arbetslösas möjligheter att få arbete på den ordinarie arbetsmarknaden. Beredskapsarbete skapar inlåsningseffekter för individerna. När beredskapsarbeten ordnas innebär det också en undanträngning av arbetsuppgifter från den ordinarie arbetsmarknaden. Beredskapsarbeten bör, som vi understrukit i motion 1985/86:A225, huvudsakligen tillgripas av sociala skäl för att låta de arbetslösa bibehålla anknytning till arbetsmarknaden. I viss utsträckning kan det av bl. a. sociala skäl vara nödvändigt att stödja de äldre personer som blivit arbetslösa genom att ge dem beredskapsarbete. Med tanke på att länsarbetsnämnden disponerar mycket stora resurser för 7 beredskapsarbeten bedömer vi att det utökade behov som kan uppstå under Mot. 1985/86:479 innevarande och nästkommande budgetår i första hand täcks inom ramen för en omdisponering av existerande anslag. I den mån detta inte skulle vara tillräckligt finns det möjlighet för regeringen att nyttja de medel den disponerar i enlighet med finansfullmakten. Regeringen föreslår att 9 milj. kr. ställs till arbetsförmedlingens förfogande för ett ospecificerat projekt. Liksom beträffande ett liknande anslag till anser vi att arbetsförmedlingen i bör arbeta med samma metod och medel som landets övriga arbetsförmedlingar. Det finns anledning att understryka att arbetsmarknadsläget i visserligen redan är allvarligt och att det kan komma att ytterligare försämras, men det finns många andra regioner som har minst lika svår situation. Regeringen föreslår att 414 milj. kr. anslås till lokaliseringsbidrag till SaabScania för att uppföra en bilfabrik i . Förslaget innebär att lokaliseringsbidrag skulle beviljas vid investeringar utanför det stödområde som fastställt vid det senaste regionalpolitiska beslutet samt att stödet skulle specialdestineras till ett enda företag. Detta kan i värsta fall ge upphov till handelspolitiska problem. Enligt regeringens förslag skall lokaliseringsbidraget beräknas efter . per nyinrättad arbetsplats, dock högst av de totala investeringskostnaderna. Saab-Scanias bilfabrik i kommer att uppföras i två etapper. Den första etappen avses bli helt färdig 1992, varvid det förväntas ha skett en nettoökning av antalet arbetstillfällen med ca 1 000 personer. Regeringens beräkning av lokaliseringsbidraget beräknas på det förväntade nettoantalet nyanställda /95, då även den andra etappen förväntas stå färdig. När hade att ta ställning till ett förslag som innebar att skulle få lokaliseringsbidrag för att uppföra en bilfabrik i förslog vi att detta skulle avvisas. Det måste från principiell synpunkt anses felaktigt att stora vinstgivande företag skall erhålla lokaliseringsbidrag för industrietableringar utanför de områden som fastställt som stödområden. Det finns all anledning att anta att de båda bilfabrikerna kan etableras utan statligt stöd. Med hänsyn till konkurrensläget mellan de två svenska biltillverkarna är det väsentligt att staten behandlar dessa lika. Det vore därför olyckligt om endast ett av företagen kom i åtnjutande av lokaliseringsbidrag för i princip likartade investeringar. är det högst otillfredsställande att genom det tidigare beslutet i fråga om tvingas att bevilja lokaliseringsbidrag även till . Det bör emellertid noteras att medan beviljats lokaliseringsbidrag på 230 milj. kr. föreslår regeringen att tilldelas inte mindre än 414 milj. kr. Enligt vår mening bör regeringen låta undersöka möjligheterna att förändra beslutet att tilldela lokaliseringsbidrag för att uppföra en bilfabrik i . Om detta visar sig möjligt bör regeringen kunna förändra ® I sådant fall bör naturligtvis inte heller något bidrag utgå till Saab- Mot. 1985/86:479 . Om det icke är möjligt att förändra det tidigare beslutet bör bidraget till endast omfatta fabrikens första etapp, vilket skulle innebära att de båda bilproducenterna erhåller lokaliseringsbidrag av samma storleksordning. 4 Användning av medel i investeringsfonder Regeringen har beslutat att skall få disponera ur de medel som företaget satt undan och kommer att sätta undan i investeringsfonder för att göra olika investeringar inom koncernen. Regeringen fattade ett likartat beslut beträffande Volvokoncernen. Liksom vid det tillfället vill vi framhålla att vi ser det naturligt att företagen skall få lov att disponera investeringsfondsmedel för att genomföra investeringar. Detta skall naturligtvis inte inskränka sig till de stora bilföretagen - alla företag bör fritt få disponera sina investeringsfondsmedel. Investeringsfonderna bör åter vara generellt frisläppta. En sådan åtgärd skulle ha en positiv effekt på investeringar och expansionsvilja bland företagen. Som investeringsfonderna nu fungerar kan de betecknas som ett medel för statsupplåning. 5 Bidrag till utveckling av näringslivet i Under industridepartementets huvudtitel föreslår regeringen att sammanlagt 68 milj. kr. anvisas till ovanstående ändamål. Regeringen vill inrätta ett nytt investmentbolag som skall verka i . Detta skall ägas av staten och privata intressen. Det finns också anledning att påpeka att det redan finns ett investmentbolag med motsvarande uppgifter , som ägs av utvecklingsfonden i . Vi anser inte att regeringen har redovisat ett underlag som styrker behovet av ett nytt investmentbolag. Utvecklingen i skulle främjas betydligt mera om investeringsfonderna blev generellt frisläppta. Det skulle stimulera investeringar och tillväxt, vilket även skulle främja tillkomsten av småföretag, bl. a. i . Regeringens förslag beträffande ett nytt investmentföretag bör avvisas. Regeringens förslag att utvecklingsfonden i skall få 8 milj. kr. att disponera bör också avvisas. Som vi har framhållit i motion 1985/86:N314 bör utvecklingsfonderna huvudsakligen syssla med rådgivningsverksamhet i regioner där det finns otillräckligt kommersiellt utbud av rådgivning till småföretag. Detta kan knappast anses gälla för - tredje största stad. Vi kan däremot acceptera att 10 milj. kr. ställs till förfogande . 6 Utbildning för tekniska yrken En satsning på i ingår bland regeringens förslag att stärka den industriella utvecklingen i . Regeringen vill anslå 24 milj. kr. att fördela till fler nybörjarplatser på fyra olika utbildningslinjer. Investering i utbildning är, enligt vår mening, en bra och nödvändig långsiktig satsning för att främja näringslivet, basen för vårt välstånd. Vi har därför redan i vår motion 1985/86:Ub820 angående teknik och teknikerutbildning lämnat förslag till betydande förstärkningar av den tekniska utbildningen och forskningen. Regeringens eget förslag till förstärkningar i årets budgetmotion var anmärkningsvärt blygsamt, i synnerhet om man jämför med de summor som den nu är beredd att anslå till enstaka regioner. Av de 120 nya utbildningsplatserna i föreslås 30 tillfalla verkstadsindustrilinjen, som är en yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH). Vi har i tidigare sammanhang avvisat en utbyggnad av YTH-utbildningen i avvaktan på att denna utbildningsform utvärderas, bl. a. vad gäller innehåll och organisation. Vi kan därför inte acceptera förslaget att utöka verkstadsindustrilinjen och föreslår i stället att motsvarande medel används för andra förstärkningar. Vad gäller dessa liksom de övriga ökningarna av nybörjarplatser föreslår vi att den konkreta utläggningen skall göras i samråd med . Med stöd av ovanstående hemställs 1. att ger regeringen i bemyndigande att för arbetsmarknadsutbildning för /87 disponera . under anslaget B 5. Sysselsättningsskapande åtgärder för /87, 2. att till arbetsmarknadspolitiska insatser i på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 anvisar ett reservationsanslag av , 3. att begär att regeringen undersöker möjligheterna att förändra beslutet att tilldela lokaliseringsbidrag för bilfabriken i i enlighet med vad som anförts i motionen samt att i avvaktan på detta inte anslår medel till lokaliseringsbidrag till för , 4. att till Utveckling av näringslivet i , m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 anvisar ett reservationsanslag av , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som Mot. 1985/86:479 i motionen anförs om generellt frisläppande av medel i investeringsfonder. (m) () Per () () () ()