mot · G902So435 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: So435 m. fl. (s) Ett kvinnomedicinskt informationscentrum En avgörande faktor när det gäller utformningen av kvinnosjukvården är att den är sammanställd av män med deras värderingar. Men också den medicinska vetenskapen är av historisk tradition uppbyggd av och fortfarande i stor utsträckning praktiserad av män. Manliga värderingar och intressen har varit styrande för forskning och utveckling. Som ett exempel kan nämnas SVBK, vilket står för svid, värk och brännkärring, ett uttryck som introducerades vid en föreläsning i invärtes medicin 1970 och återkommit inom medicinen. , då detta djupt kvinnoföraktande uttryck utgjorde en lärdom, har forskningen med ett specifikt kvinnoperspektiv fått en alltmer ökad uppmärksamhet. Det gäller främst inom samhällsvetenskaperna där man vunnit ny kunskap om hur kvinnors speciella livsvillkor i dagens samhälle och hur den rådande maktstrukturen verkat och verkar förtryckande på kvinnor. Den medicinska vetenskapen har betraktats om en objektiv vetenskap - och därmed också könsneutral. Med ökad kunskap om könsskillnader som samhällsvetenskapen givit oss har vi dock alltmer kommit att förstå att kvinnoförtryck också existerar inom det medicinska området. Denna insikt kräver en utveckling av en specifik medicinsk kvinnoforskning med uppgift att bevaka kvinnors behov och intressen när det gäller hälsa och sjukdom. En sjukvård uppbyggd av män och med manliga värderingar får otvetydigt effekter för kvinnorna. Närmaste till hands ligger tanken på kvinnors födande och smärta i samband med förlossningen som alltför länge betraktades som naturlig och därmed inte skulle dämpas. Det krävdes en massiv kvinnoreaktion och många års hårt arbete innan den självklara rätten till smärtlindring vid förlossning förelåg. En annan är kvinnors värk. Värkproblem är vanligare bland kvinnor än bland män. Många kvinnor får snabbt en psykosomatisk etikett. Läkarna lyssnar inte fullt ut på patienten, varpå hon utvecklar flera olika symtom. Kronisk smärta hänger ofta samman med depressivi tet, och många forskare anser att kronisk smärta och depression är två sidor av samma sjukdom. En kontroversiell fråga är om värken egentligen bottnar i oförmåga att uttrycka känslor. Värkbrutna kvinnor kan ofta målande beskriva sina kroppsliga symtom men på frågan om hur det känns att ha så ont kan de inte svara. De har inte ord för det känslotillstånd de befinner sig i och beskriver en olustsituation i konkreta termer och söker för somatisk vård. Att ta kvinnor på allvar innebär att lyssna på kvinnliga patienter, ägna deras vardagssjukdomar respekt och tid, uppvärdera och inkludera kvinnors annorlunda livsvillkor i alla medicinska bedömningar och att ge mer utrymme för medicinsk kvinnoforskning. Ett centralt beläget kvinnomedicinskt informationscentrum skulle fylla en viktig funktion. Här skulle uppgifter om kvinnoforskning som pågått, pågår eller planeras kunna finnas liksom protokoll och rapporter från internationella konferenser som berör kvinnors hälsa. Kvinnor skulle där kunna diskutera sina hälsofrågor med medicinskt kunniga. Ett referensbibliotek med ett brett urval av såväl svensk som utländsk kvinnomedicinsk litteratur jämte informationsblad och broschyrer om hälsofrågor för kvinnor skulle kunna upprättas där. Sakkunniga artiklar skulle kunna sammanställas där för att ge kvinnor kunskap om sin kropp och dess funktion. 1. att hos regeringen begär förslag om inrättandet av ett kvinnomedicinskt informationscentrum, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att den medicinska och biologiska kvinnoforskningen ges prioritet. () () () () 1985/86 So435 , ,986 10426