mot · G902A477 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A477 . Åsling (c) Utvecklingsinsatser i inland minskade sitt invånarantal med 557 personer . har befolkningstillväxten i Stockholms-, varit så kraftig, att man får gå tillbaka till 1960-talet för att hitta något liknande. Genom den snabba industriella utvecklingen i Sydoch drabbades även av en utflyttningsvåg. Fram t. o. m. 1969 förlorade länet 20000 invånare. Det var en förödande åderlåtning av befolkningen men också av utvecklingskraft. Även om befolkningsutvecklingen och första år var positiv är befolkningens åldersstruktur sådan att en ny flyttvåg, såsom nu förefaller vara på väg, får förödande konsekvenser för samhällsfunktionerna i länet. Länets folkmängd ligger under nivån och har länet ett negativt födelsenetto, dvs. det dör fler personer än det föds. Denna utveckling illustreras bäst av den höga andelen pensionärer i länet. av länets befolkning är , att jämföra med riksmedeltalets . Dessa förhållanden avspeglar sig även i sysselsättningsfrekvensen. Räknat på befolkningen i aktiv ålder, , har länet den lägsta andelen förvärvsarbetande män med 77,jämfört med riksgenomsnittets . Även förvärvsfrekvensen för kvinnor är låg, 68,jämfört med rikets 69,. Arbetsmarknaden i länet har undergått en klar försämring. Antalet arbetslösa kassamedlemmar är genomgående högre. t. ex. var siffran 2101 jämfört med samma månad 1980. Arbetslösheten i Ströms kommun i norra är , dvs. dubbelt mot rikets genomsnitt, och och kommuner ligger i stort sett på samma höga nivå. har denna smygande utveckling mot en allt ofördelaktigare ålderssammansättning i befolkningen, som en följd av utflyttningen och arbetsmarknadens utarmning, dolts av trots allt relativt positiva värden för länet som helhet. Det är befolknings- och sysselsättningsutvecklingen i första hand i kommun och i någon mån i Åre kommun, som mer än väl kompenserat för den negativa utvecklingen i länet i övrigt. är av allt att döma över. förmår inte längre kommun att balansera den negativa utvecklingen i länet. Så till vida är utvecklingen i jämförbar med vad som gäller inland i stort. Ett klassiskt exempel är , där den mycket expansiva Umeåregionen dominerat befolkningsutvecklingen i länet och gjort att inlandets problem inte uppmärksammats i tillbörlig omfattning, tl 1985186. Denna för det norrländska inlandet mycket oroande utveckling under Mot. senare år har ytterligare förstärkts av det sätt på vilket de regionalpolitiska A477 Av regionalpolitiska skäl sänktes 1982 arbetsgivaravgifterna i de fyra s. k. malmfältskommunerna i . På detta sätt startade inom stödområde A ett försök att sänka arbetskraftskostnaderna i akt och mening att öka sysselsättningen. Det kan också uttryckas som ett försök att i en avgörande region devalvera kostnadsnivån. Det finns anledning förmoda att denna åtgärd verksamt skulle stimulera sysselsättningen. Innan en allsidig utvärdering kunde göras beslöt riksdagsmajoriteten, på förslag av den socialdemokratiska regeringen, att sänkningen skulle omfatta hela . Därmed förlorade åtgärden sin regionala styreffekt i varje fall för inlandet. På detta sätt bröt regeringen även mot vad som varit grunden för en bred politisk uppslutning bakom regionalpolitiken, nämligen de av med bred majoritet fastställda stödområdesgränserna. Den nuvarande regeringens bristande respekt för stödområdesgränserna har ytterligare demonstrerats i uppgörelsen 1985 med om byggandet av en ny bilfabrik i . Regeringen har i denna uppgörelse utfäst sig till sådana åtaganden, som inte till sin totala omfattning har någon som helst motsvarighet inom stödområdena. Om respekten för de av beslutade stödområdesgränserna skall kunna upprätthållas, kräver det även att förändringar sker av gränserna när utvecklingen motiverar detta. Den sitution som kommun i nu befinner sig i, med fortgående ogynnsam befolkningsutveckling, hög arbetslöshet och omfattande företagsnedläggelser, motiverar att kommunen hänförs till stödområde A. Regionalpolitikens effekter på utvecklingen i stödområdena borde nu bli föremål för en skyndsam översyn för att skapa underlag för en radikal omprövning av de regionalpolitiska instrumenten. Befolkningsrörelsernas långsiktiga konsekvenser för utvecklingen i inland bör dessutom bli föremål för särskild utredning. Utredningen bör genomföras under medverkan av högskolan i , dit, enligt tidigare riksdagsbeslut, en ökad andel av den regionalpolitiska forskningen inom högskoleregion skall förläggas. gör ett principuttalande, att de nuvarande och i bred politisk enighet fastställda stödområdesgränserna skall efterlevas vid regionalpolitiska insatser. - begär hos regeringen en skyndsam utredning av regionalpolitikens effekt i stödområdena i syfte att förbättra de regionalpolitiska instrumentens effekt i inland. Utredningen bör även avse befolkningsrörelsernas långsiktiga konsekvenser för samhällsutvecklingen. Utan att avvakta det utredningsarbete, som måste syfta till en radikal förnyelse av de regionalpolitiska instrumenten, bör vissa åtgärder komma till stånd med omedelbar verkan. Situationen i inland är nämli- Mot. 1985/86 gen nu så allvarlig att ytterligare dröjsmål med angelägna åtgärder kan få A477 förödande följder. Dessa insatser bör dels kunna finansieras från de regionalpolitiska anslagen temporärt, dels från de anslag för sysselsättningsfrämjande åtgärder, som utgår till arbetsmarknadsverket. Om regeringen respekterar de stödområdesgränser som beslutat om, kommer det dessutom att uppstå betydande besparingar och större effekt av de insatta regionalpolitiska åtgärderna. Utflyttningen från inland är en smygande process, vars reella effekter blir uppenbara och utan den dramatik som nedläggningen av t. ex. ett skeppsvarv representerar. Ändå har förlorat sysselsättning motsvarande ett Uddevallavarv . Det karakteristiska för denna utveckling är, att det är unga människor i produktiv ålder som flyttar och att medelåldern hos den kvarvarande befolkningen i motsvarande mån stiger snabbare. Detta avspeglas på skilda sätt. har t. ex. antalet skolenheter i halverats från 260 till 132. Detta gäller en skolorganisation med en betydande geografisk utbredning. Om man vill göra en jämförelse med sydsvenska förhållanden och placerar länets sydligaste skolenhet, , vid , återfinns eleverna vid länets nordligaste del, , ungefär vid . (Se karta.) Norrköpi n*; o Den helt dominerande bristfaktorn vid utvecklingen av näringslivet i Mot. inland är nu individer med vilja och resurser för ett aktivt A477 engagemang i produktionslivet. De mest angelägna regionalpolitiska insatserna måste följaktligen underlätta de enskilda individernas risktagande i samband med utveckling av näringsverksamhet. I inland bygger näringslivet i långt större utsträckning än i andra delar av vårt land på individerna. De stora och väletablerade företagen och institutionerna, som i så hög grad svarar för dagens investeringar, är lätt räknade i inlandet. löntagarfonderna, som förutsatts i sina investeringar företräda fackföreningsrörelsens intressen, har vänt inlandet ryggen. Av de 20 milj. kr. som Norra löntagarfonden beskattat verksamhet i på, har inte en krona återförts till länet. Möjligheterna för enskilda individer att med nuvarande skattetryck mobilisera riskvilligt kapital är begränsade. Det vore därför angeläget att enskilda invidivider skulle av obeskattade medel få avsätta resurser till riskkapital i företag inom stödområde A. Det vore även angeläget, att på försök kraftigt sänka eller avskaffa statsskatten för fysiska personer inom stödområde A. Det bör ankomma på regeringen att utforma regler för detta försök och därvid också föreslå de avtrappningsregler, som kan bli nödvändiga i stödområde B. En åtgärd av denna karaktär skulle sannolikt underlätta rekryteringen av kvalificerade befattningshavare i näringsliv och offentlig sektor, vilket nu är ett mycket centralt problem i inland. Rekryteringen av läkare t. ex. är genomgående mycket problemfylld i inland. En annan angelägen åtgärd för att devalvera kostnadsnivån inom stödområdena vore att sänka arbetsgivaravgiften i stödområde A och i stödområde B. Skattepolitiken bör alltså få en regionalpolitisk tillämpning. Detta krav har även framförts av i ett antaget industripolitiskt program för . beslutar att kraftigt sänka eller avskaffa statsskatten för fysisk person i stödområde A. beslutar sänka arbetsgivaravgifterna i stödområde A och 5 i B. beslutar hos regeringen begära en utredning av hur riskkapitalförsörjningen i stödområde A kan underlättas för enskilda individer. Investeringar i kommunikationer är av stor regional betydelse. Detta gäller i första hand traditionellt vägarna. har den högsta andelen grusvägar i landet. Andelen dåliga grusvägar är ännu mycket större. går många tunga transporter i länet på klart undermåliga vägar. Det vore därför motiverat att nu anvisa ett särskilt och extra anslag på förslagsvis 100 milj. kr. för upprustning av de sämsta vägarna i länet. För det norrländska inlandet spelar en stor roll. sans, bl. a. som turiststråk, som upplevt Mot. 1985/86 tillbaka är mycket glädjande. Upprustningen av banan och dess rullande A477 materiel måste fortsätta. bör tillföras SJ:s strömlinjenät, med hänsyn till dess regionala betydelse. För näringslivets utveckling spelar telekommunikationerna en växande roll. Utvecklingen på dataområdet ställer stora anspråk på telekommunikationernas kapacitet. Där finns uppenbart brister. stora investeringsprogram, bl. a. genom övergång till fiberoptik, inriktas på att avhjälpa kapacitetsproblemen. Det är emellertid angeläget att detta investeringsprogram får en regionalpolitisk inriktning och därför i första hand genomförs så att kapacitetsproblemen i inland bemästras. Med detta krav bör även behovet av förbättrade telekommunikationer i Mittnorden tillgodoses. Förutom upprustningen av vissa eftersatta vägar, är de två återstående broprojekten i den jämtländska Storsjöbygden angelägna regionala insatser. Förberedelserna för har fortskridit, så att projektet kan realiseras med kort varsel. Det andra med nära sammankopplade projektet, bron över , får särskild aktualitet i och med att den nya flygstationen på färdigställs under innevarande år. Jag har i motioner till såväl 1983/84 som 1984/85 föreslagit att dessa broprojekt i ett paket skulle erbjudas en entreprenör eller ett konsortium av entreprenörer under förutsättning att vederbörande skulle vara beredda att hyra ut broarna till statsverket mot viss avgift och att inlösen skulle ske . På detta sätt skulle broprojekten kunna genomföras , utan hänsyn till den statsfinansiella situationen och utan att det skulle inkräkta på övriga väganslag till länet. Detta är för övrigt en förutsättning, oavsett vilken finansieringsmodell som väljs. Alternativt kan man naturligtvis även i detta sammanhang tänka sig ett särskilt anslag meddelas med hänsyn till dessa projekts regionala betydelse. - uttalar att investeringar bl. a. i ett nytt kabelnät bör ske med hänsyn till regionalpolitiska prioriteringar och därför i första hand inriktas på att bemästra kapacitetsproblemen i inland och i Mittnorden. - beslutar att anvisa ett särskilt anslag av 100 milj. kr. för upprustning av vägar i . - beslutar hemställa hos regeringen att den uppdrar åt att teckna avtal med entreprenadföretag att utföra broarna över Vallsundet och Rödösundet på villkor att dessa hyrs för en tioårsperiod före övertagandet. Alternativt att ställer ett särskilt anslag till förfogande för projektens genomförande, vilket dock inte får tas från anslagen till länets vägar. Turistnäringens regionalpolitiska betydelse har varit i stadig tillväxt under en rad år. Näringen har uppenbarligen även en betydande potential, som ökar i takt med utvecklingen på turistorterna och förbättringen av kom- Mot. 1985/86 munikationerna. Insatserna för att utveckla turistnäringen är alltså regio- A477 nalpolitiskt lika värdefulla som utvecklingen av annan näringsverksamhet inom stödområdena. De utvecklingsfonder som är verksamma inom stödområdena bör därför tillföras särskilda resurser för utveckling av turistprojekt. Det är också angeläget att regeringen förelägger förslag om att man ställer sig bakom ansökan att få anordna i Are/. Vid 1984/riksdag väckte jag förslaget att vattenkraftsproduktionens regionala betydelse borde utredas med målet att en väsentligt större andel av elkraftproduktionens överskott skulle kunna användas för utvecklingen av näringslivet i vattenkraftskommunerna. Mitt förslag avsåg ett system, där inte bara kraftverkskommunerna utan även de bygder som fått bära andra former av intrång, t. ex. regleringen av vattendrag, borde erhålla en rimlig andel av de vinster man bidrar till. Utvecklingen har visat att mitt utredningskrav har blivit ännu mer angeläget att bifalla. De försäljningar av kraftverksintressen som skett , visar att marknaden värderar dessa intressen på ett sätt, som inte står i rimlig proportion till den gottgörelse som sker till de bygder som tillhandahåller den snabbt värdestegrade naturresursen. Utan att vidta principvidriga beslut, som ändrar förutsättningarna för ingångna avtal, bör det vara möjligt att lösa problemet genom att till de berörda bygderna återföra viss del av energiskatten, över vilken har full dispositionsrätt. En fråga som på sitt sätt är nära förbunden med den föregående är anslaget till landsbygdens elektrifiering. Detta skars olyckligt nog ner under föregående , på regeringens förslag. finns det fastigheter i glesbygd som saknar tillgång till elkraft helt eller av otillfredsställande kvalitet. Anslaget till glesbygdselektrifiering bör alltså uppräknas med 2 milj. kr. bör uppmana regeringen att lägga förslag om att man ställer sig bakom ansökan att få anordna i Åre/. begär hos regeringen utredning och förslag i syfte att återföra mera av elkraftproduktionens överskott till vattenkraftskommunerna, t. ex. genom att vattenkraftskommunerna för näringslivsutveckling tillförs medel från den allmänna energiskatten. Anslaget till glesbygdselektrifiering uppräknas med 2 milj. kr. Ur regionalpolitisk synpunkt intar lantbruket en särställning. I många bygder i det norrländska inlandet är lantbruket den näringsgren, som tillsammans med turismen håller samhällsfunktionerna vid liv. Beklagligtvis har den regionalpolitiska medvetenheten inte varit särskilt väl utvecklad vid utformningen av den nuvarande jordbrukspolitiken. Den har i allt väsentligt varit inriktad på att främja produktionen kvantitativt, utan hänsyn till den regionala fördelningen. Den socialdemokratiska regeringen har 8 framstått som animaliefabrikernas främste vapendragare. Det s.k. Norr- Mot. landsstödet har inte uppräknats på ett tillfredsställande sätt och enligt min A477 uppfattning inte haft den regionala anpassning som är motiverad av lantbrukets relativa betydelse. En kraftig uppräkning av prisstödet är alltså nu väl motiverad. Denna uppräkning bör innefatta alla produktslag. Slaktdjursavgiften är en tung börda för det norrländska jordbruket och leder sannolikt till en mer negativ utveckling i än i landets södra delar. Detta är särskilt oroande, med hänsyn till att utglesningen av jordbruksproduktionen i i sig själv äventyrar lönsamheten. Slaktdjursavgifterna inom stödområdena borde därför bestridas av regionalpolitiska budgetmedel och inte av produktionen. - hemställer hos regeringen att prisstödet till det norrländska lantbruket omgående uppräknas för samtliga produktslag. hemställer hos regeringen att slaktdjursavgifter som belastar jordbruksproduktionen inom stödområdena A och B bestrids av budgetmedel från de regionalpolitiska anslagen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att de nuvarande och i bred politisk enighet fastställda stödområdesgränserna skall efterlevas vid regionalpolitiska insatser, 2. att hos regeringen begär en skyndsam utredning av regionalpolitikens effekt och av befolkningsrörelsernas långsiktiga konsekvenser för samhällsutvecklingen i inland, 3. att beslutar att kommun i placeras i stödområde A, 4. att beslutar att kraftigt sänka eller avskaffa statsskatten för fysisk person i stödområde A, 5. att beslutar sänka arbetsgivaravgifterna i stödområde A och i område B, 6. att hos regeringen begär en utredning av hur riskkapitalförsörjningen i stödområde A kan underlättas för enskilda individer, 7. att som sin mening ger regeringen till känna att investeringar i bl. a. ett nytt kabelnät bör ske med hänsyn till regionalpolitiska prioriteringar och därför i första hand inriktas på att bemästra kapacitetsproblemen i inland och i Mittnorden, 8. att anvisar ett särskilt anslag för upprustning av vägar i om 100 milj. 9. att begär att regeringen uppdrar åt att teckna avtal med entreprenadföretag att utföra broarna över Vall- 9 sundet och Rödösundet i i , på villkor att dessa Mot. 1985/86 hyrs av för en tioårsperiod före övertagandet, A477 10. att hos regeringen begär en utredning och förslag i syfte att återföra mer av elkraftproduktionens överskott till vattenkraftskommunerna, t. ex. genom att vattenkraftskommunerna för näringslivsutveckling tillförs medel från den allmänna energiskatten, 11. att beslutar att anslaget till glesbygdselektrifiering uppräknas med 2 milj. 12. att hos regeringen begär att prisstödet till det norrländska lantbruket omgående uppräknas till en nivå så att det reella värdet återställs för alla produktslag, 13. att hos regeringen begär att slaktdjursavgifter som belastar jordbruksproduktionen inom stödområdena A och B bestrids av budgetmedel från de regionalpolitiska anslagen och att produktionen alltså befrias från dessa avgifter. . Åsling (c)