mot · G902396 · 1986-03-25 00:00:00 — Motion till 1985/86:396 Vissa varvsfrågor m. m. 1985/86:120) ^ot 1985/86 396-399 I propositionen behandlas varvsbranschen i . Kds delar i stort propositionens förslag till förändringar i hanteringen av varvsstödet m. m. Kds är dock starkt kritiskt till regeringens förslag att avveckla den civila varvsproduktionen vid i , främst beroende på de samhällsekonomiska konsekvenserna och den omfattande arbetslöshet en nedläggning skulle medföra i en redan hårt drabbad region. I denna motion redogörs närmare för den kritik kds riktar mot en nedläggning av . I stället förespråkar kds en fortsatt drift av varv. Arbetsmarknadssituationen i är mycket bekymmersam. I går ca 15 000 människor öppet arbetslösa. 6 500 av dessa återfinns i . Arbetslösheten är så hög som i genomsnitt i länet. Rikssnittet ligger på . har antalet sysselsatta i industrin minskat med 15 700 personer. Antalet industriarbetsställen har minskat från 1 143 till 807. Det är främst varvs-, gummi- och plastindustri, textil- och beklädnadsindustri, trävaruindustri samt jord- och stenvaruindustri som haft en negativ utveckling. Varvsnäringen har utgjort en mycket betydande del av industrisysselsättningen i länet och främst i kommunerna . Av de 2 860 anställda vid kommer från kommun. Inpendlarna som uppgår till 860 har sina hemorter spridda över större delen av länet. Länets andel av det totala antalet arbetslösa i landet har ökat till , dvs. var nionde arbetslös i landet bor i . När det gäller antalet arbetslösa har i särklass flest. Denna utveckling ha skett trots att de arbetsmarknadspolitiska insatserna ökat markant . Totalt 31 000 personer är öppet arbetslösa eller sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska insatser. Det innebär en ökning med 13 000, eller , jämfört med närmast föregående jämförbart konjunkturår, 1980. I riket i sin helhet var ökningen . Det är mot bakgrund av denna dystra arbetsmarknadssituation och näringslivsstruktur som nedläggningen av civila fartygsproduktion skall ses. Den civila fartygsproduktionen vid sysselsätter 2 300 personer. Hos underleverantörer sysselsätts direkt ytterligare 1 300 personer. Därtill kommer sysselsättningseffekter i flera olika led genom de sprid 1 1985/86. ningseffektersom bortfallet av ekonomisk aktivitet i skulle Mot. 1985/86:396 få för serviceföretag, handel, verksamhet osv. En region som befinner sig i ett besvärligt läge får en förstärkt negativ utvecklingstendens. Den totala sysselsättningseffekten beräknar länsarbetsnämnden i till mellan 6 000 och 10 000 minskade arbetstillfällen. Som stöd för en sådan uppskattning finns bl. a. erfarenheterna av de nedläggningar och nedskärningar av varvsbranschen som tidigare drabbat regionen. Nedläggningen av Öresundsvarvet i och den stora neddragningen av personal vid som ägt rum visar att de insatser som gjorts för de som blivit arbetslösa har varit relativt framgångsrika när det gäller de direkt berörda. Det måste dock understrykas att negativa effekter på länets arbetsmarknad inte har uteblivit. har fått en drastisk uppgång i antalet arbetslösa. Enligt uppskattningar från de fackliga organisationerna är 5 100 familjemedlemmar i kommun direkt beroende av arbetstillfällena vid . I med kranskommuner är ca 6 000 familjemedlemmar direkt beroende av försörjningsmöjligheterna vid och motsvarande siffra för Sydskåneregionen är ca 6 700 familjemedlemmar. Totalt beräknas 12 000 i bosatta familjemedlemmar vara beroende av varvsverksamheten för sin försörjning. i hävdar att antalet varsel ökar och att platstillströmningen minskar. En avveckling av civila fartygsproduktion skulle därmed ske som arbetsmarknadssituationen mörknar. Olika åtgärder kan givetvis ge de flesta av de nuvarande varvsarbetarna nya arbetstillfällen, men det sker i så fall till priset av att andra arbetssökande förblir utan arbete. Detta drabbar speciellt nytillträdande arbetskraft främst yngre ungdomar. Ungdomarnas försämrade möjligheter till arbete på den reguljära arbetsmarknaden har redan lett till svårlösta sociala problem, som framför allt är märkbar i åldersgruppen , uppger länsarbetsdirektör i ett PM angående betydelse för arbetsmarknaden i . En annan effekt är ökad utflyttning och därmed ytterligare förstärkning av den ogynnsamma befolkningsstrukturen i . var antalet anställda vid lika stort som antalet anställda nu är vid . En grov jämförelse av åldersstrukturen vid de båda företagen visar att har en betydligt mindre andel ungdom i åldern 19 (mot för Öresundsvarvet) medan åldersklassen 45 är betydligt större (mot för Öresundsvarvet). Det är bland arbetarna som dessa skillnader är särskilt framträdande. Jämfört med Öresundsvarvet har således färre anställda i åldrarna där möjligheterna på arbetsmarknaden är större samt fler anställda i etablerade åldrar med relativt hög ortsbundenhet. Antalet personer i åldern är betydligt större på än för det nedlagda Uddevallavarvet, som i sin tur hade en större del vilka kunde förtidspensioneras. Denna grupp äldre anställda har det speciellt svårt att hitta nya arbeten och har dessutom svårare att omskola sig eller flytta. Att förtidspensionera dessa är inget alternativ då de normalt borde ha 10 kvar i aktivt förvärvsarbete. Dessutom bör det noteras att av 2 Kockumsarbetarna är invandrare med utländskt medborgarskap. Till detta kommer en relativt stor grupp invandrare som är svenska medborgare. Arbetsmarknadsutsikterna för dessa är betydligt svårare än för övriga. De företagsekonomiska kostnaderna för att fortsätta driften av civila fartygsproduktion beräknas av företagsledningen till 200 milj. kr. i marknadsstöd samt kredit- och lånevillkor som likställs med de konkurrerande varvsnationerna. Industridepartementet beräknar dessa kostnader till 150 milj. kr. , totalt 350 milj. kr. under några överbryggningsår, två till sex beroende på vilka som gör bedömningarna. Detta innebär inte, vilket måste starkt betonas, att varv får någon speciell förmån utan enbart att varv därmed får likartade konkurrensförhållanden med andra varv. Denna merkostnad för samhället skall vägas mot vad arbetslöshet och den direkta avvecklingen av varvet kostar samhället. betalades det ut 582 milj. kr. som ersättning från arbetslöshetskassan och i kontant arbetsmarknadsstöd till ersättningsberättigade i . Statens och kommunernas finansiella kostnader i form av bortfall av direkta och indirekta skatter och arbetsgivaravgifter till följd av arbetslösheten uppgår till ca 320 milj. kr. Till detta skall läggas kostnaderna för arbetsmarknadspolitiska insatser. Statliga bidrag för beredskapsarbeten, rekryteringsstöd och ungdomslag uppgår 1984 till mellan 400 och 500 milj. kr. Ökad arbetslöshet innebär minskad produktion men också ökade utgifter och minskade inkomster för stat och kommun. I en försiktig uppskattning av de finansiella kostnaderna för den offentliga sektorn av ökad arbetslöshet i den storleksordning som gäller vid en nedläggning av , anser länsarbetsnämnden i att det rör sig om 400600 milj. kr. TCO- och LO-distrikten i har försökt göra en samhällsekonomisk uppskattning av vad en nedläggning av varv skulle innebära. De utgår från att 8 000 skulle bli arbetslösa. En del av dessa får säkerligen nya arbeten men eftersom det redan är stor arbetslöshet blir andra arbetssökande utan arbete i stället. Siffran 8 000 är ett genomsnitt av länsarbetsnämndens kalkyl. Räknar man in samhällets kostnader för arbetslöshetsersättning, utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning, förtidspension av arbetsmarknadsskäl, minskade kommunala och statliga skatteintäkter etc. visar detta att samhället har utgifter på . för varje arbetslös. Samhället har inkomster på . för var och en som är i arbete. För 8 000 människor blir samhällets inkomster 800 milj. kr. medan lika många arbetslösa resulterar i ökade utgifter med 400 milj. kr. De samhällsekonomiska förlusterna vid en avveckling av varvet är således 1 200 milj. kr. Därtill skall läggas, vilket inte går att uppskatta i pengar, den sociala oro och problem av olika slag som uppstår för de drabbade vid en nedläggning; huspriser sjunker, kommunerna avvaktar i stället för att bygga ut service funktioner, företag blir osäkra om framtiden, ungdomar söker sig bort från Mot. 1985/86396 regionen etc. En annan mycket viktig sak, vilken kan nedbringa ovanstående kalkyl, är kostnaderna för de insatser som samhället gör för att skapa alternativa arbetstillfällen. Regeringen har i propositionen angett en rad åtgärder som skulle motverka arbetslösheten i regionen. I proposition 1984/86:125, tillläggsbudget III till statsbudgeten för /86, redovisas kostnaderna för en del av dessa åtgärder: Lokaliseringsstöd till för att bygga en ny bilfabrik i 414 milj. kr. Medel för utvecklingsarbete inom verkstäder AB inom företagets verksamhetsområde ? Medel till ett regionalt investmentbolag (näringslivet skall satsa 1,5 x statliga insatsen) 50 milj. kr. Förstärkning av den regionala utvecklingsfonden i 8 milj. kr. Förstärkning av länsstyrelsernas resurser för olika regionala utvecklingsinsatser 10 milj. kr. och undervattensteknologi i anslutning till den fortsatta verksamheten vid ? Medel för teknisk högskoleutbildning i 24 milj. kr. Broförbindelse och järnvägstunnel ? 8 milj. kr. Medel till civila fartygsproduktion för att upprätthålla verksamheten 19861987 200 milj. kr. (ovanstående summa ej angiven i tilläggsbudgeten utan härrör från tidningsuppg.) SJ :s ombyggnad av 375 järnvägsvagnar på ? Medel till arbetsmarknadspolitiska åtgärder 95 milj. kr. Totalt har 609 milj. kr. redovisats i tilläggsbudgeten för dessa åtgärder. Dessutom tillkommer ca 200 milj. kr. för att driva varvet samt att medges ta i anspråk avsättningar till investeringsfonder på sammanlagt investeringar i och andra orter där bedriver verksamhet. Inga uppgifter är heller presenterade om vilka insatser som avses när det gäller medel till utvecklingsarbete inom , ej heller medlen till centret för marin- och undervattenteknologi vid . Regeringen har i propositionen försökt skapa förhoppningar om och järnvägstunnel. Dessa projekt har inte preciserats tidsmässigt eller kostnadsmässigt. Tar man ett helhetsgrepp kring problemet med varv framstår det som socialt och samhällsekonomiskt mycket väl motiverat att stödja Kockumsledningens, de fackliga organisationernas, kommuns och Mot. 1985/86:396 länsarbetsnämndens uppmaning att satsa på . Varvsnäringen har kostat staten . Misstaget som begåtts är framför allt att inte nedbantningen och omstruktureringen av den svenska varvsnäringen gjordes på ett tidigare stadium och mer resolut. Men många av dessa miljarder skulle också vara bortkastade om även det sista nybyggnadsvarvet i vårt land, ett högteknologiskt och modernt varv som , skulle avvecklas. Därtill måste den tillgång som framstående varvsteknologi och kompetens utgör för hela näringslivet värderas. Den militära produktionen vid , som skall bibehållas, måste påverkas negativt av att förlora den teknologi, de resurser och den mänskliga kompetens som den civila varvsverksamheten alstrar. och den civila varvsproduktionen vid visade vinst och beräknas också gå med vinst , enligt verksamhetsberättelse. Det egna kapitalet var bokslut nära 250 milj. kr. för både koncernen och . Ovan har regeringens förslag till åtgärder för att skapa alternativa arbetstillfällen vid en nedläggning av civila varvsproduktion beskrivits. De totala kostnaderna för dessa åtgärder uppgår ungefär till vad drift av varvet kostar under nuvarande omständigheter. Utifrån realistiskt optimistiska prognoser skulle kunna klara sig självt efter en fyra till överbryggning. Regeringen föreslår en avveckling av varvsverksamheten . Med en redan besvärlig arbetsmarknadssituation är framtidsutsikterna dystra för varvsarbetarna, trots Malmöpaketet. Saab-Scanias investeringar i beräknas ge en nettoökning av antalet anställda i regionen med 570 personer . Att omskola äldre varvsarbetare till bilarbetare kan visa sig vara en svår uppgift. Regeringen har inte heller några garantier för att det blir just varvsarbetare som får arbete i Saabs nya fabrik. Eftersom det handlar, i bästa fall, på kort sikt om endast 570 nya arbetstillfällen så löser det inte heller hela problemet. Dessutom är ju arbetsmarknadssituationen sådan i att Saabfabriken behövs även om varvet drivs vidare. Det enorma stöd som fick i , och nu föreslås få i , är också tveksamt ur handelspolitisk synpunkt. Utländska biltillverkare upplever statsstöden till svenska bilfabriker som otillbörlig konkurrens. Detta kan leda till påtryckningar på resp. regering som i sin tur kan leda till importrestriktioner eller statliga subventioner, vilket därmed skulle försvåra möjligheterna för och på den internationella marknaden. Den sjunkande dollarkursen och den allt hårdare konkurrensen på bilmarknaden medför dessutom att det finns risk för att förlita sig för mycket på bilbranschens möjligheter att skapa nya arbetstillfällen. Något byggande av en broförbindelse mellan och kommer knappast till stånd bl. a. beroende på att danskarna i första hand förefaller vilja prioritera broförbindelse över Stora Mot. 1985/86:396 Bält. De övriga insatser som görs för kommer inte att leda till så många nya arbetstillfällen att det täcker de förlorade arbetstillfällena. På kort sikt kommer dessutom betydande problem med bl. a. omskolningar att uppkomma. Speciellt den äldre arbetskraften kommer att få det mycket besvärligt. Långtidsarbetslöshet, förtidspensionering och ökat antal socialbidragsmottagare kommer att följa i spåren av nedläggningen. Kds avvisar därför regeringens Malmöpaket och förordar i stället en fortsatt drift av civila fartygsproduktion. Medel för detta bör tas från de insatser som föreslås utgå i det s. k. Malmöpaketet i tilläggsbudget III för innevarande budgetår. Medel till teknisk högskoleutbildning i stöder dock kds då dessa 24 milj. kr. på ett positivt sätt kan bidra till en teknisk utveckling i regionen. Alla bedömare är eniga om att varv är ett högteknologiskt varv med hög produktivitet och skickliga yrkesarbetare. Dessutom har varv slagit sig fram till en tätposition inom vissa segment inom varvsbranschen, som kryssningsfartyg. Vore det inte för att den internationella varvsmarknaden är söndersubventionerad så skulle varv klara sig bra i den internationella konkurrensen. Ur det perspektivet kan man konstatera att en nedläggning av varvs civila produktion är en nedläggning av fel varv. har dragit ner varvskapaciteten . I den siffran är avvecklingen av Uddevallavarvet inräknad, men ej varv. De nedläggningar som genomförts har skett i ett intimt samarbete med de fackliga organisationerna och utan stridsåtgärder. har 250 000 varvsarbeten försvunnit i , och . Troligen har lika många arbetstillfällen försvunnit i underleverantörsleden. Trots detta råder fortfarande en stor överkapacitet på varvsmarknaden och de statliga subventionerna är omfattande. Tecken finns dock om att marknader, speciellt inom vissa segment, kan komma att uppnå balans . varvs ledning och en del konsulter tror på balans inom handelsfartygsmarknaden andra framöver. De faktorer som talar för att balans inom marknaden skall kunna uppnås är bl. a. att och andra länder planerar att skära ner sin kapacitet. De sju största varvskoncernerna i har kommit överens om en nedskärning av själva varvskapaciteten. Nedbantningen skall enligt planerna genomföras under /87. Det japanska transportministeriet har föreslagit en fördubblad nedskärning, alltså . Diskussionerna förs också om nedbantning i och . Eftersom en hel del av varvens problem beror på den sjunkande oljeförbrukningen och att nya oljefält i öppnats för oljeproduktion har behovet av oljetankrar minskat. Osäkerheten och de dystra prognoser- 6 na på detta område har inneburit att få nya oljetankrar beställs och de tankrar som är i tjänst får begränsat underhåll eftersom man avvaktar utvecklingen. ljusnar oljemarknaden genom sjunkande oljepris och dollarkurs. närmar sig fartygsmarknaden den tidpunkt när den flotta som inköpts under sjöfartens glansdagar skall förnyas eller behöver genomgå omfattande reparationer och modernisering. Den speciella nisch, kryssningsfartyg, som inriktat sig på växer och har goda framtidsutsikter. är på detta område marknadsledande och har också fått goda vitsord från redare runt om i världen. Givetvis innebär de relativt goda utsikterna på detta marknadssegment att andra varv också inriktar sig på denna marknad. Men eftersom kryssningsfartyg är en högteknologisk produkt klarar inte alla varv av de krav som ställs, som det tar tid för andra varv att skaffa sig samma rykte och erfarenhet som . Det som på ett allvarligt sätt hotar fortsatt drift vid civila fartygsproduktion är den nedläggningsstämpel som drabbat varvet. I och med Svenska Varvs agerande skapades oro och tveksamhet hos kunder och anställda vid varvet. Regeringens negativa besked innebär att denna oro förstärks och det resulterar i att de duktiga yrkesarbetarna flyr varvet. Dessutom skapas en desperat situation som många kunder försöker utnyttja till att pressa villkoren ytterligare, som inspiration och initiativ hos säljare, företagsledning och anställda trubbas av. Om nedläggningen av civila varvsproduktion drivs igenom mot en massiv lokal opinion måste det givetvis skapas ersättningsarbeten och omfattande satsningar göras för att speciellt hjälpa ungdomar och äldre arbetskraft. Givetvis är förslaget, i ett sådant sammanhang, att satsa på att utveckla positivt, likaså satsningen på att inrätta ett centrum för marin- och undervattensteknologi i anslutning till den fortsatta verksamheten vid . Detsamma gäller de ökade resurserna till utbildning, arbetsmarknadspolitiska insatser och investmentbolag, utvecklingsfond och länsstyrelsernas näringslivsinsatser. 1 likhet med vad de fackliga organisationerna föreslår bör också resurser skapas för löntagarägda och kooperativa företag utifrån verksamhet vid , eller utifrån egna initiativ från löntagarnas sida. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att fortsätta driften av civila fartygsproduktion, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att ge kredit- och lånevillkor som är likvärdiga med konkurrerande varv, 3. att beslutar att för fortsatt drift vid varv . 1985/86:396 anslå 350 milj. kr. som ett reservationsanslag /87 i marknadsstöd och förbättrade kredit- och lånevillkor.