mot · GA02A488 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:A488 och () Regionalpolitiska åtgärder i anses i den rikspolitiska, statistiska debatten vara ett län med god utveckling. Länet har år redovisat en positiv befolkningsutveckling. Så ser tillvaron ut på regerings- och statistiknivå. Vi som bor i vet att bakom statistiken finns en vardags verklighet. Den verkligheten består i att inlandet förblöder. i egenskap av kommun håller ställningarna medan kustlandskapsbygden farit illa. Vår personliga uppfattning är att en för tät tätort och en för gles glesbygd ingalunda är ett bra samhälle, dvs. att statistikens på riksnivå inom sig rymmer många problem som kräver en medveten regionalpolitik. har en positiv utveckling. Många verksamheter kan bara ligga i . Ett exempel är thoraxkirurgin. Den ger till ca 80 nya arbetstillfällen, men den ger framför allt service och ett kompetenstillskott till och dess utveckling inom vetenskapen och den praktiska sjukvården. Detta är ett exempel. Det finns många exempel där den naturliga lokaliseringsorten är . En helhjärtad insats för kräver emellertid i sin tur att visar den storsinthet som krävs för att verksamheter som nödvändigtvis inte behöver ligga i lokaliseras till andra orter i länet. Med detta vill vi säga att i stor utsträckning avgör ifall vi tillsammans skall se till att länet som sådant får en positiv utveckling. Eller i klartext: är en självklar ort för många regionala etableringar/utvecklingsprojekt men många projekt kan också lokaliseras till vilken ort som helst. har haft en positiv befolkningsutveckling. har haft en balanserad befolkningsutveckling (inom den utvecklingen döljer sig en strikt negativ utveckling för kommunernas kransområden). Kustlandsbygden har haft en ansträngd utveckling medan inlandet i stort sett haft en besvärande utveckling. Det tjänar litet till att analysera det som varit men däremot har det en stor betydelse ifall länet är berett att kämpa för att framöver ett stort politiskt intresse ägnas åt att lösa de balansproblem som kännetecknar vårt län. Vi vill i det följande peka på ett antal frågor som är av vital vikt för vårt läns utveckling. diskuterades regionalpolitiska utvecklingsfrågor i Mot. och därvid överenskoms att inlandet i första hand skulle prio- A488 riteras regionalpolitiskt medan kustlandsbygden skulle hamna i andra hand. 1 tredje hand skulle prioriteras och därefter . Enligt uppfattning är detta en prioritering som konsekvent beaktad kan leda till att hela länet kan utvecklas i positiv riktning. Inom de nuvarande regionalpolitiska stödformerna finns det s. k. länsanslaget. Det stöd som kan ge genom egna beslut via länsanslaget har visat sig vara effektivt. Vi föreslår att andel av det totala anslaget för regionala utvecklingsinsatser (länsanslaget) fördubblas. har i en partimotion föreslagit att just detta anslag utökas till 750 milj. kr. Därmed finns utrymme för en fördubbling av länsanslaget till . Inom ramen för länsanslaget bör högsta beloppet för avskrivningslån höjas till . och för uthyrningsstugor till . Även högsta stödbeloppet till IK.S bör höjas. mekaniska verkstad skall jämföras med det stöd som två av vinstrikaste företag, och , erhållit när de etablerade sig i två av mest expansiva regioner, och . mekaniska verkstad betyder väsentligt mycket mera för Storumanregionen än vad motsvarande etablering i och betyder för resp. region. Regeringen har inte intresserat sig för en lösning av Storumanproblematiken. Detta kan tyvärr inte bero av andra orsaker än att väljarunderlaget i inland är väsentligt lägre än i Göteborgs- och Malmöhusområdena. Vi vill uttala vikten av att samhället har sitt ansvar för mekaniska verkstad. Vägnätet är av utomordentlig regionalpolitisk betydelse. av stora nedskärningar tvingas nu regeringen till vissa påslag av väganslagen. Detta är i hög grad beroende av de bestämmelser som vuxit fram beträffande bärighet m. m. har i sitt budgetalternativ föreslagit ytterligare förstärkningar till länsvägnätet. Förbättringar är en viktig del i en bättre länsutveckling. Vi vill därför uttala vikten av ett ytterligare anslag till länsvägnätet. Drift av enskilda vägar Regeringen skar ned bidragsandelen till enskilda vägar från till . Vi föreslår att andelen höjs till . Det enskilda vägnätet har stor betydelse i ett län som . Det är väsentligt att glesbygden får en rimlig andel av statens insatser på kommunikationsområdet. Socialdemokraterna har i genomdrivit att arbetsgivaravgifterna av regionalpolitiska skäl i sänks . Det innebär att företag i t. ex. och har högre kostnader än t. ex. vad företag har i länscentret i . Det är ett regionalpolitisk! Småföretag har stor betydelse för att upprätthålla såväl den totala sysselsättningen som en spridd sysselsättning. 1 småföretag är sjukfrånvaron klart lägre än i storföretag. Många småföretag dignar under det höga uttaget av arbetsgivaravgifter. Vi föreslår därför att sjukförsäkringsavgiften (del av arbetsgivaravgiften) sänks för egenföretagare och de 15 först anställda i företagen. Detta är en viktig reform för ett län som . En utveckling av befintliga småföretag och nyetablering av småföretag är en förutsättning för en bra utveckling av hela länet. Data, elektronik och bioteknik en satsning på den nya tekniken I är näringslivet uppbyggt kring basnäringarna jorden, skogen och malmen. Dessa näringar måste därför ges förutsättningar för utveckling. Men vi måste dessutom med kraft verka för att ett län som där stora delar drabbas av utflyttning och befolkningsminskning får del av de nya verksamheter som är mycket viktiga för framtiden. Det gäller verksamheter inom data, elektronik och bioteknik. Utvecklingen visar att även på detta område har storstads- och koncentrationsfilosofin föranlett att och andra Norrlandslän riskerar att gå miste om många framtidsjobb. är av data- och elektronikindustrin lokaliserad till . Det innebär att tekniken som skulle kunna initiera en decentralistisk samhällsutveckling i stället utnyttjas för att ytterligare koncentrera befolkning och näringsliv. , som ansvarar för tele-datanätet, skulle kunna bidra till en positiv decentralistisk utveckling genom införande av enhetliga taxor för utnyttjande av teledatanätet. bör därför fatta beslut som innebär ett direkt åliggande till att underordna sig regionalpolitiska mål. Enhetstaxa för hela landet för datakommunikationstjänster möjliggör att Mot. kostnaderna blir lika oavsett var ett företag är lokaliserat. litisk synpunkt finns dessutom starka skäl att i vissa regioner, t. ex. inland, tillämpa nolltaxa. Ekonomiska skäl även sett ur synpunkt talar för att en enhetlig telefontaxa införs för hela riket. Vi föreslår att en sådan utveckling påskyndas av . I framför allt inland spelar turismen en avgörande roll för utkomst och sysselsättning. För att kunna utveckla turismen och ge den reella förutsättningar måste kommunikationerna lösas. Vi föreslår att beslutar att åtgärder vidtas så att chartertrafik på flygfält kan igångsättas. Det vore en basinvestering för turismen i inlandet och en riktig åtgärd för det övriga näringslivet i inlandet. Vi vill peka på att beslut om bibehållen produktionsvolym inom Norrlandsjordbruket långt ifrån har uppfyllts. Detta innebär i sin tur att tusentals arbetstillfällen försvinner i såväl det direkta jordbruket som i de efterföljande förädlingsleden. Enligt vår uppfattning är det utomordentligt viktigt att produktionsvolymen upprätthålls i enlighet med jordbrukspolitiska beslut, dvs. att produktionsvolym upprätthålls. Detta kan främst ske genom en uppräkning av Norrlandsstödet. Regeringen föreslår ett nytt skatteutjämningssystem. föreslår i ett förslag att utdebiteringar . per skattekrona skall få inräknas i den kommunala skatteutjämningen. En sådan gränsdragning skulle innebära väsentliga fördelar för flertalet av vårt läns kommuner. 1 en fempartimotion redovisas vilken betydelse en handelshögskola skulle ha för den norra högskoleregionen. Vi vill understryka den regionalpolitiska vikten av att en handelshögskola startas vid . Kvalificerade ekonomer och ekonomisk forskning är viktiga hörnstenar i en god Norrlandsutveckling. Civilingenjörer till stödområde AC Det har kunnat noteras att en stor del av de utexaminerade civilingenjörerna stannar i . En bidragande orsak anses vara att företagen genom specialbestämmelser erbjuds att utan lönekostnader anställa nyexami Vi föreslåratt motsvarande bestämmel- Mot. ser blir gällande för stödområde A, B och C i . Regeringen har beslutat att sänka bastalen för skolorna i AC-län. Vi anser att de sänkta bastalen måste avvisas, detta på grund av att upp till 1015 skolenheter annars skulle drabbas av nedläggning i vårt län. Länets inlandskommuner har enats om ett speciellt inlandsprogram. I allt väsentligt kan ställa sig bakom i programmet redovisade förslag. Läkarbristen är besvärande i större delen av . Norra sjukvårdsregionen har tillsammans med undersökt möjligheterna av att utöka läkarutbildningen i med 2530 elever. Vi anser det viktigt och riktigt att läkarutbildningen utökas vid . För elever med särskilda kvalifikationer i en specialidrott finns inom gymnasieskolan särskilda linjer som ger möjligheter att kombinera studier och träning inom specialintresset. Vi anser att efter samma princip bör en speciell datalinje startas i för ungdomar med särskild begåvning och intresse för datavetenskap/utveckling. har det som krävs för att förverkliga ett datagymnasium: utrustning, kunskap, kreativ datamiljö och samarbete med universitet/högskola och dataföretag. Utbildningen bör komma i gång . En viktig förutsättning för att god skogsvård och avverkning skall kunna utföras är ett väl utbyggt skogsvägnät. Investeringar i skogsvägnätet är lönsamma. Statsbidraget har emellertid stor betydelse när det gäller att få bra samverkansprojekt samt vägar med rätt bärighet. Vi föreslår därför att statsbidragsdelen till länet ökar så att skogsbilvägsbyggandet kan väsentligt utökas. Länet behöver arbetstillfällen för vägbyggare samt jobb i hela skogskedjan som en utökad avverkningsvolym ger. Högre jordbruksutbildning i länet Det finns ingen högre jordbruksutbildning norr om . Det finns flera starka skäl för att starta en lantmästarutbildning i . Norrlandsjordbruket har helt andra växtbetingelser. Robäcksdalen är en resurs, utbildningen kan man bygga på olika kombinationer som jord-skog-fårskötsel-vattenbruk, grönsaks- och tomatodling m. m. bör därför starta en lantmästarutbildning i . avvecklades den s. k. skogsskolan i . är nu nedläggningshotat. Skogsteknikerutbildning är en bred utbildning som är gångbar inom många verksamheter/arbetsområden. Enligt vår mening finns behov av en utökad skogsteknikerutbildning. var tidigare en bra ort för skogsutbildning och har blivit en än bättre ort på grund av skogshögskolans lokalisering till . Finns vissa journalistinriktade utbildningar i vid vissa folkhögskolor, t. ex. Strömbäck. Dessa utbildningar är väletablerade och det är naturligt att i samverkan bygga vidare med utbildning på högskolenivå. Den norrländska arbetsmarknaden för journalister kan bära en egen utbildning. Regionalpolitiska och praktiska skäl talar starkt för en journalistutbildning på högskolenivå vid . Rationalisering i statlig verksamhet När statliga verk rationaliserar sker oftast indragningarna längst bort i kedjan. Förslag föreligger nu på polisområdet samt på många andra områden. När regeringens talesmän talar regionalpolitik vill de inte se vad som händer inom övriga ansvarsområden som regeringen ytterst ansvarar för. Vi förespråkar att rationaliseringar i långt högre utsträckning skall ske uppifrån, dvs. stora neddragningar på centrala verk m. fl. liknande verksamheter genom att uppgifterna i långt högre utsträckning än decentraliseras i första hand till kommunnivå, i andra hand till länsnivå. Mångå hantverkare, konsthantverkare och konstnärer arbetar på landsbygden. De har svårigheter att passa på att marknadsföra sig genom att ordentlig skyltning vid allmän väg förhindras. Med den trafikmängd som förekommer efter flertalet västerbottniska vägmil kan den skyltning vi här berör rimligen inte utgöra någon trafikfara. Länets gruvnäring upplever en besvärande omställning. I konkurrentländer står staten i hög utsträckning för prospekteringskostnaderna. 1 det läge länets gruvnäring befinner sig i finns det all anledning att staten går in och står för prospekteringskostnaderna. En professur i geologi bör även inrättas. Vattenkraften en regional resurs Vinsterna från vattenkraften skulle kunna få en stor regionalpolitisk betydelse om de i hög utsträckning fick stanna inom resp. län i stället för att de har fått täcka investeringar och förluster i kärnenergiproduktionen. En utredning måste därför tillsättas som utreder sättet att återföra vinsterna till den kommun och det län där vinsterna genereras. Avslag på regeringens förslag att avskaffa sysselsättningsstödet i stödområde C Förslaget måste avslås eftersom det försämrar regionalpolitiken i ett flertal av kommuner med negativ befolkningsutveckling. har på ett bra sätt analyserat en systemskiss över trafiksamarbetet vägar, järnvägar och flyg. De förslag som där redovisas anser vi mycket intressanta. De bör i många fall direkt bli verklighet och i andra fall skyndsamt utredas vidare. Sammanfattningsvis föreslår vi: att regering och riksdag måste bli medvetna om de inomregionala obalansproblemen i och vidta åtgärder som ger bättre inomregional balans, att erhåller ett fördubblat länsanslag, att glesbygdsstödet uppräknas, att regeringen tar sitt ansvar för mekaniska verkstad, att länsvägnätet rustas upp, att bidraget till enskilda vägar återställs till , att arbetsgivaravgifterna sänks i hela stödområde A och i B med att arbetsgivaravgiften (sjukförsäkringsavgiften) sänks för egenföretagaren och högst 15 anställda (rättvis avgift för småföretag), att kraftfulla åtgärder vidtas för att få ny teknik etablerad i länet, att likvärdig enhetlig datataxa införs i hela landet utom i inre stödområdet där nolltaxa införs, att steg tas mot enhetlig teleavgift för hela landet, att flygfält iordningställs för turistcharterflyg, att jordbruket erhåller en lönsamhetsnivå så att produktionen kan hållas på av utsagd nivå, att kommunala skatteutjämningen förbättras genom att skatteutjämningen räknas på för resp. kommun aktuell skattesats, att handelshögskola startas vid , att säga nej till regeringen om höjda bastal för länets skolor på grund av att de leder till 1015 skolnedläggelser, att av kommunerna framtaget inlandsprogram genomförs, att utöka läkarutbildningen i med 25 30 platser, att datagymnasium inrättas i , att statsbidragen till skogsbilvägar utökas så att en snabbare utbyggnadstakt blir möjlig, att högre jordbruksutbildning (lantmästarutbildning) startas i , att skogsteknikerutbildning startas i , att journalistutbildning startas i , att statliga rationaliseringar sker från toppen genom att uppgifter decentraliseras till kommun- och länsnivå, att vägskyltar för hantverkare m. fl. generöst får sättas upp efter länets att gruvnäringen får prospekteringsstöd, att en geologiprofessur inrättas, att förslag framläggs om att vinsterna från vattenkraften kommer åter till kommuner och länsnivå, att sysselsättningsstödet inte avskaffas för stödområde C, att fortsatt utredning sker av systemskiss över trafiksamarbete (Nattsol). Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om konkreta utvecklingsinsatser i . () ()