mot · G902A441 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:A441 m.fl. (s) Kvinnors arbetsmarknad i Kvinnor är etablerade på arbetsmarknaden och sju av tio kvinnor förvärvsarbetar. Detta gäller såväl som riket som helhet. Kvinnorna är en nödvändig del av arbetskraften. Av länets 124000 förvärvsarbetande är kvinnor. Välståndet och utvecklingen är en följd av allas, kvinnors och mäns, gemensamma ansträngningar. Regionalpolitikens mål är att ge människor i alla delar av landet tillgång till arbete, service och en god miljö. I regeringens proposition 1984/85:115 Regional utveckling och utjämning nämns regional utjämning av sysselsättningsmöjligheterna som väsentligt för att åstadkomma jämställdhet mellan kvinnor och män. I de samtal om gemensam grundsyn för länet som förs mellan och andra länsorgan behandlas jämställdheten som en komponent att beakta i det regionala utvecklingsarbetet. De flesta kvinnor förvärvsarbetar , även när det i familjen finns små barn. Det är inte längre fråga om att antingen förvärvsarbeta eller sköta barn utan både och. Kvinnor ser positivt på sitt förvärvsarbete. 1 den intervjuundersökning som SCB genomfört bland 5 000 kvinnor anger de allra flesta två tredjedelar att förvärvsarbete har positiva värden utöver det ekonomiska utbytet. De som har svårast att ange andra värden än de ekonomiska är kvinnor för vilka det ekonomiska utbytet är det primära, t.ex. ensamstående och korttidsutbildade. består i sydväst av bördiga jordbruksmarker, vid gränstrakterna främst i norr av glesbygd samt dessutom av många mindre och medelstora orter vars näringsliv baseras på tillverkningsindustri. Kvinnors möjligheter att förvärvsarbeta varierar. I tätorterna förvärvsarbetar 70 av 100 kvinnor. Inom glesbygdsområdena är motsvarande siffra 65 av 100. Även tätortens storlek har betydelse vilket framgår av nedanstående tabell som redovisar förvärvsfrekvenserna per kommun. Förvärvsfrekvenser för kvinnor per kommun enligt FoB 1980. Kommuner med större tätorter och vanliga kvinnoarbetsplatser har höga förvärvsfrekvenser. Låga förvärvsfrekvenser för kvinnor har , och kommuner i norr. Insatser i norra länsdelen prioriteras i det regionala utvecklingsarbetet. Kvinnor arbetar deltid. I länet är deltidsarbete vanligare än i riket. Detta framgår av nedanstående tabell. Deltidsarbete innebär i allmänhet minskade möjligheter till egen försörjning och ekonomisk självständighet. Deltidsarbete är vanligt i vissa kvinnliga yrken eller verksamheter. Av länets kvinnor i städverksamhet arbetar t.ex. Inom detaljhandeln är motsvarande siffra . Sådana s.k. korta deltider innebär att många kvinnor inte når upp till en årsinkomst som ger underlag för ATP (ett basbelopp f. n. Datorisering och tjänstesamhällets framväxt innebär att rrtånga vanliga kvinnoyrken blir riskgrupper. Information som ger medvetenhet om problemen och utbildning som ger kunskaper för att kunna utföra nya arbetsuppgifter är viktiga åtgärder för individens möjligheter att hävda sig i ett framtida föränderligt yrkesliv. Särskilt vuxenstudiestöd syftar till att ge möjlighet till utbildning för vuxna. Prioriteringen mellan olika grupper ger kvinnor som efter genomförd gymnasieutbildning (t. ex. konsumtions- eller distributions- och kontorslinjen) har svårt att få arbete även små möjligheter att erhålla särskilt vuxenstudiestöd. I den regionala utbildningsplaneringen i länet initierad av regeringens upp- Mot. drag identifieras fyra strategiskt viktiga områden för utbildning i A441 Dessa är teknik, jordbruket och livsmedelsindustrin, företagsledning och administration samt turism. Det fortsatta arbetet med att genomföra utbildningsplaneringens intentioner och arbetet med uppdraget att stärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden är angelägna uppgifter i det regionala utvecklingsarbetet. Handlingsprogrammet för att stärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden berör bl.a. information om högskolestudier för flickor studiecirklar för kvinnor i LRF nätverk för kvinnor i otraditionella yrken Qvinnor och Business, en förening för kvinnliga företagare Regionala medel anslås för verksamheter men på grund av den begränsade storleken på länets anslag (1985/86 anslogs . till kvinnoprojekt av totalt . för projektverksamhet) är möjligheterna att i konkurrens med att finansiera åtgärder den vägen begränsade. De ovan redovisade projekten avser insatserna inom . Även i andra län pågår försöksverksamhet på många olika områden för att stärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden. Projekten bedrivs emellertid utan någon större samordning, varför det är svårt att dra slutsatser av de olika insatserna. Därför är det viktigt att något län blir ett reellt projektlän med ansvar för att samla in och bearbeta erfarenheterna av de olika projekten. Mot bakgrund av ovanstående finns goda möjligheter att från projekt i länet dra slutsatser och få erfarenheter som kan användas i det fortsatta arbetet för att stärka kvinnors arbetsmarknad i hela landet, särskilt i de regioner som präglas av samma struktur som . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts, dels om kvinnors arbetsmarknad i , dels att bör utgöra försökslän för samlade insatser för att stärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden. () () () ()