mot · G902ub255 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub255 (m) Skolbetygen Skolans uppgift är att ge varje elev de bästa förutsättningarna för att utveckla sin inneboende förmåga. Med utgångspunkt från detta skall formerna för och innehållet i skolans arbete bestämmas. Bestämda krav stimulerar till bättre insatser. Det gäller i särskilt hög grad i skolan. Unga människor behöver hjälp att komma underfund med att de kan prestera mera än de utifrån sina erfarenheter tror och att de har nytta och glädje av det. En skola skall i verklig mening vara en skola för alla - inte bara en plats där alla barn och ungdomar vistas under . Skolan skall vara stimulerande för alla elever genom att ställa krav på dem. Detta är särskilt betydelsefullt för de elever som inte stimuleras på annat sätt. Elevens personliga förutsättningar skall utgöra utgångspunkt för skolans fordringar. För att gå vidare till följande årskurser måste emellertid de kunskaper ha inhämtats som behövs för att tillgodogöra sig den undervisning som där bedrivs. För inlärningen är det viktigt att eleven får en reaktion på sin prestation. Har jag klarat mig bättre den här gången? Märks det att jag har tränat? Eleven måste kunna se att det lönar sig att arbeta extra. Arbetet i skolan måste organiseras så att skolans krav görs entydiga och gripbara för eleverna. Uttalandena i Lgr 80 innebar en välkommen förändring i detta hänseende. Krav fick ånyo ställas. Den socialistiska flumpedagogiken avvisades. Problemet är emellertid att allmänna uttalanden inte hjälper eleverna inte ens i en läroplan. Uttalandena måste förenas med sådana förändringar i skolan att eleverna ges verklig anledning att bjuda till. Betyg, tillsammans med ökade möjligheter att repetera en årskurs, är i detta sammanhang av central betydelse. Riksdagsbesluten om skolan i samband med Lgr 80:s tillkomst bevisar med vilken inkonsekvens och bristande anpassning till samhällets utveckling och elevernas personliga situation som skolan har reformerats. Läroplanens deklarationer innebar ett välkommet uppvaknande för realismen i synen på unga människors inlärningssituation. avvecklades emellertid betygens funktion i alla andra avseenden än som urvalsgrund vid tillträde till vidare studier. Genom besluten ges betyg numera första gången vid utgången av höstterminen i årskurs 8, dvs. efter 15 av sammanlagt 18 terminer i . Detta är oacceptabelt. Även om man utgår från den begränsade funktion betygen anges ha, är det att lämna ungdomarna i sticket ända upp om man avstår från att ge besked om deras framsteg. Därmed tar man också ifrån dem stimulansen till ökade ansträngningar för att förbättra sina studieresultat. Dess värre fortsätter socialdemokraterna i samma spår. I årets budgetproposition anger regeringen att det är viktigt att kontrollera hur de statligt angivna målen och riktlinjerna för skolan förverkligas. Den nyckel till framgång man nu tror sig ha hittat är ett centralt uppföljnings- och utvärderingsprogram. Betygens självklara roll i ett sådant sammanhang förbigås med tystnad. Otaliga undersökningar ger besked om elevernas inställning till betyg. Till eleverna i årskurs 6 i ställdes följande fråga: Vill Du att eleverna skall få betyg oftare än enbart i årskurserna 8 och 9 (t. ex. på mellanstadiet och årskurs 7)? Svaren blev som följer: Tabellen talar för sig själv. Att elevernas uppfattning om betygen är väl förankrad också hos andra framgår av en SIFO-undersökning . ställde följande fråga: Tycker du att betyg bör ges också i andra klasser i eller räcker det med i 8:an och 9:an? Svaren fördelade sig på följande sätt: Betyg också i Betyg bör inte ges Tveksam andra klasser i andra klasser Betygsättningen bör mot denna bakgrund reformeras så att den samstäms med de allmänna deklarationerna i Lgr 80. Utgångspunkten för ett nytt betygssystem bör läggas fast enligt följande: Betygen har flera funktioner än att bara tjänstgöra som urvalsinstrument för fortsatta studier. Betyg är ett viktig sätt att ge eleven en signal om hur arbetet i skolan har gått. Genom att sätta betyg visar skolan sin respekt för kunskap och kompetens. Eleverna lär sig att kunskap är något man kan öka med eget arbete. Betygen främjar rättssäkerheten bäst genom att de på ett klarare sätt än samtal och omdömen kan kvitteras av mottagaren. Föräldrarna, men också skolan, får genom betygen information om hur skolarbetet framskrider. Samtal mellan elever, föräldrar och lärare bör emellertid förekomma i organiserad form också i fortsättningen. Genom betyg kan elever och föräldrar kontrollera att värderingen av den enskilde elevens och hans/hennes prestationer sker rättvist. Enbart samtal kan leda till en inofficiell och icke-kontrollerbar faktisk betygsättning. Betygsättning med hjälp och ledning av standardprov och liknande ger skolstyrelsen ett värdefullt instrument för sin utvärdering av skolarbetet. Vi vill reformera betygssystemet på följande sätt. Det nuvarande relativa betygssystemet jämför hur stora kunskaper en elev har jämfört med andra elever. Det bör ersättas av ett betygssystem som i stället mäter elevernas kunskaper i förhållande till läroplanens krav. Betyg skall ges oftare än och med början redan vid utgången av lågstadiet. Hänsyn skall härvid tas till vårt förslag om ett årskurslöst lågstadium. Antalet betygssteg bör dessutom vara fler än fem. Båda förändringarna motverkar den onödiga dramatik som finns runt betygsättningen. Möjlighet skall finnas att efter kompletterande studier få ett betyg omprövat. Ett sådant betyg skall vid ansökan till högre studier räknas till sitt fulla värde. En betygsättning på dessa grunder främjar kunskapsinhämtandet och färdighetsträningen. I samma riktning verkar en större benägenhet att låta elever med otillräckliga kunskaper repetera en årskurs. Det kan visserligen hävdas att det för den enskilde eleven kan kännas besvärligt att behöva repetera en årskurs medan kamraterna går vidare till nästa. Faller skolan undan för ett sådant synsätt innebär det emellertid oftast att eleven i fråga senare drabbas av svårigheter som - om än kanske på ett annat plan - blir än mer besvärande. bör hos regeringen hemställa om förslag till ett nytt betygssystem samt regler om repetition av årskurs så att skolledare och lärare får det stöd de behöver för att ge eleverna den långsiktigt bästa skolgången. Med hänvisning till vad som ovan framhållits hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till ett nytt betygssystem i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om repetition av årskurs. () (m) () () (m) ()