mot · G902A480 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A480 () Regionalpolitiska åtgärder i Flyttlassen från blir allt fler har under praktiskt taget hela efterkrigstiden fungerat som arbetskraftsreserv för landet i övrigt. Under goda konjunkturer har utflyttningen varit mycket stor. Således utflyttade till mitten av ca 30 000 människor, de flesta unga. Under den borgerliga regeringsperioden skedde en förändring så till vida att rörligheten ändrade karaktär. Fler flyttade till länet än ut. Efter den socialdemokratiska regeringen tillträtt har en ny flyttvåg uppstått. Bara har 3 000 människor flyttat från länet - även nu de allra flesta unga. Som alltid tidigare är det inland som drabbas hårdast. Inlandskommuner som , , , , , och har alla sviktande befolkningsutveckling. Även större kommuner som , och har fått vidkännas befolkningsminskningar . Detta är allvarligt. Inlandskommunerna har inte råd att förlora fler människor om en fullgod service skall kunna upprätthållas, om skolor och andra samhällsfunktioner skall kunna fungera tillfredsställande. Framför allt är det Tornedalskommunerna som sviktar. Kommunerna är små och riskerar att förlora sin självständighet om utvecklingen får fortsätta. Skälet till utflyttningen är att länets arbetsmarknad inte förmår ta emot alla dem som vill ha ett arbete. I synnerhet gäller detta de unga som många av dem över huvud taget inte har kommit in på arbetsmarknaden, utan varit hänvisade till beredskapsarbete eller ungdomsplatser och lag. Arbetslösheten är fortfarande nästan dubbelt så hög i som i övriga delar av vårt land. Totalt står ca 19 000 människor utanför den ordinarie arbetsmarknaden enligt länsarbetsnämndens rapporter. Andelen ungdomar är otillfredsställande hög. Höjd beredskap inför väntad lågkonjunktur är ett konjunkturkänsligt län. Länet är beroende av ett fåtal stora statliga eller halvstatliga företag som alla har ett gemensamt - de arbetar alla på exportmarknaderna. En konjunkturavmattning nu skulle vara förödande för den norrbottniska exportindustrin och för sysselsättningen. I regeringens arbetsmarknadspolitiska proposition nr 100 sägs: Det övergripande målet för sysselsättningspolitiken är full sysselsättning Mot. eller arbete åt alla. I ett scenario med en sviktande konjunktur och sänkt A480 dollarkurs skulle situationen i bli förödande. Arbetslösheten skulle tendera att öka mycket kraftigt om inte åtgärder av överbryggningskaraktär och av helt andra dimensioner än sätts in. Ett sådant scenario är inte alldeles otänkbart. I stället är det i ett olyckligt läge troligt. Beredskap inför en sådan situation saknas. 1 det kortare perspektivet ger regeringens proposition anvisningar om åtgärder av mer uppehållande karaktär. Någon förändring av sysselsättningsläget ger propositionen inte något löfte om. Detta tolkar jag som oförmåga att ta initiativ syftande till fler arbetstillfällen i ett län som av tradition alltid varit värst drabbat av undersysselsättning. Propositionens huvudinriktning syns vara att genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder, typ beredskapsarbeten, uppehålla skenet av ett oförändrat sysselsättningsläge. Den nystartade spänner musklerna är en kampanj som är ämnad ge tillbaka självförtroende, vilja till samarbete och tro . Denna kampanj visar en stor entusiasm och kraftfullt engagemang. Att kunna stå på egna ben är målsättningen. För att den målsättningen skall nås behöver hjälp till självhjälp. är inne i ett viktigt skede där omstruktureringen från ett stort basindustriberoende till en småföretagsinriktad och differentierad teknisk omvandling är huvudnumret. I det omvandlingsnumret är en ny och okonventionell regional politik som lyfter hela regionen nödvändig. Regional politik skall lyfta hela regionen För att lyckas måste en regionalpolitik bygga på konkurrensneutrala och generella åtgärder som lyfter hela regionens näringsliv. Tron är en viktig faktor när beslut skall fattas om nya investeringar. De hittillsvarande riktade stödåtgärderna måste förändras, traditionell regionalpolitik måste förnyas, färre men effektivare stödåtgärder måste ersätta de hittillsvarande många och små. Ge länsorganen ökat inflytande Länets egna organ skall ges ett ytterligare ökat inflytande över beslut i etableringsärenden. Ett samlat länsanslag innebär en större möjlighet att snabbt möta behov av stöd och stimulans från branscher eller företag. Detta stöd behöver inte alltid vara bidrag utan kan lika ofta genom en snabb insats vara av annan karaktär. Skattepolitiken bör ges en ökad roll i utvecklingen av undersysselsatta regioner. Högskolans roll kan inte överskattas Högskolan har betytt och betyder en oomtvistad injektion för allt näringsliv i i första hand. Men inte heller här får utvecklingen stanna Ökade forskningsresurser behöver tillföras. a. data- och elektronik- Mot. satsningen behöver förstärkas och utvecklas. I ett län som är A480 en intensifierad teknikspridning nödvändig. I motion nr 673 lägger jag förslag om motiv och inriktning för ökade resurser till högskolan i . Allt näringsliv behöver lyftas Arbetsgivaravgifterna och elavgifterna bör sänkas generellt för allt näringsliv i förutom offentlig verksamhet. Sänkningen föreslås bli i stödområde A och i stödområde B. En sådan generell ändring av stödets inriktning skulle lyfta hela regionens förmåga, vilja och intresse av att upprätthålla och öka investeringarna och därigenom skapa fler jobb. Sänkt energipris - en kraftig injektion Elenergipriset i bör sänkas. En sådan sänkning skulle innebära ett motiv för den del av näringslivet som behöver mycket energi att göra etableringen/investeringen i just . Jag föreslår därför att elskatten tas bort i hela länet för all industri och att elpriset sänks genom att överföringsförlusternas påverkan på elpriset omprövas. Enligt min mening kommer en sådan ny omprövning att resultera i ett sänkt elpris med tanke på närhet till elkällan. Det nuvarande fraktstödet är värdefullt och får ses som ett av de mest uppskattade regionalpolitiska stöd som utgår. Fraktstödet är ändock inte utan brister. Stöd utgår inte rättvist de olika transportmedlen emellan. All industri omfattas inte av stödet. Företagets storlek påverkar vem som är berättigad. Byråkratin för stödets behandling är obehövlig. Jag föreslår därför att en utredning tillsätts skyndsamt som får i uppgift att lägga fram förslag om ändringar, förenklingar och större rättvisa i fråga om fraktstödet i allmähet. Generellt frisläppande av investeringsfonder -konton Generellt frisläppande av investeringsfonder och -konton för investeringar bör genomföras. I ett län med otillräcklig industriell utveckling och med stor undersysselsättning vore en sådan åtgärd en stimulans. Investeringsfonder och -konton skall kunna användas även vid investering i begagnade maskiner. Jag föreslår att en utredning tillsätts som belyser problemen med ett flertal fonder i . En samordning borde enligt min mening vara möjlig. Vårt nuvarande system med ett flertal fonder innebär onödig 3 byråkrati, utan att det blir mer medel att fördela på länets företag . met innebär utan någon tvekan ett onödigt dubbelarbete både för företag och tjänstemän i dessa fonder. Norrlandsfondens karaktär av länsöver gripande fond bör gå att inlemma i ett nytt system utan några oöverstigliga framtid ligger i de mindre företagens utveckling Småföretagens framtida roll i det norrbottniska näringslivet blir allt viktigare. En sådan utveckling måste understödjas. Den nya sysselsättning och utveckling som kommer , kommer även i vårt län att till stor del finnas i de mindre företagen. Vi måste ge näringslivet rimligare villkor än de nuvarande. Alltför många mindre företag anser det mindre meningsfullt att expandera och utvecklas och därigenom skapa fler jobb. Skälen är många. Framför allt är vårt skattesystem utvecklingsfientligt. I en moderat kommittémotion läggs förslag fram som väsentligt skulle förändra företagens situation och därigenom öka deras motiv för expansion och utveckling. Fler och nya ägare in i de statliga företagen I en moderat kommittémotion föreslås en utförsäljning av de statliga företagen på börsen. Detta kommer att ske med en takt som gagnar såväl företag som börs. I kommer detta att gälla bl. a. , , , Regioninvest samt delar av . Detta skulle enligt min mening innebära en viktig injektion för dessa företag och för länet. Nya ägare, nya idéer, nya produkter och en förstärkt ekonomisk stabilitet skulle bli följden. En vitalisering som hela länet skulle kunna dra nytta av. Varför inte , ASEA, m. fl. Stimulera och intressera stora svenska industriföretag att etablera sig i . Fördelarna med en etablering i länet är stora och finns väl dokumenterade i utredningar gjorda . Även utflyttning av statliga verk från storstadsregionerna kan i vissa fall vara värdefullt. Med data och i övrigt elektronikens utveckling är sådana flyttningar mer motiverade än . Avskaffa skatt på överlevnadsåtgärder Skatt på marknadsföringsåtgärder bör avskaffas i en landsända som slåss för sin överlevnad. Att genom exempelvis reklamskatt beskatta åtgärder ämnade att underlätta överlevnad är orimligt. Genomför lärlingsutbildning på försök i . Den stora ungdomsarbetslösheten motiverar detta. betjänt av det. Ungdomarna själva behöver denna bättre yrkesutbildning. en moderat kommittémotion läggs fram förslag till grunddragen i denna A480 En renässans för hantverkaren De gamla hantverksyrkena håller på att dö ut. saknas i de flesta byar och kommuner skomakare, skräddare, plåtslagare etc. Ett av skälen är att utbildning saknas. Därför föreslår jag att i (länsskolnämnden) får i uppdrag att planera in utbildning av hantverkare i alla kommuner som på bara kommer att tillgodose detta legitima behov av service. Konkurrens är bra även inom flyget Konkurrens på inrikeslinjerna inom flyget är nödvändigt om vi långsiktigt skall få ett folkflyg och på fler linjer. Tvärflyget måste byggas ut för att hela landet skall sägas ha flygförbindelser. Denna utbyggnad bör även omfatta våra grannländer och . SAS prissättning visar på hur de långa linjerna bär upp de korta. Priset på de långa linjerna utvecklas negativt i förhållande till de korta linjerna. SAS-monopolet måste luckras upp. Charterflyg upp till Norrbottensljällen bör kunna utvecklas betydligt, vilket inte sker . Åberopande vad som i motionen anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om länsorganens ökade inflytande, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om högskolans roll i , 3. att beslutar att arbetsgivaravgifterna/egenavgifterna i stödområde A sänks och i stödområde B för hela näringslivet, 4. att beslutar att energipriset i skall sänkas genom borttagande av energiskatten på el samt att hos regeringen begär att gör en ny översyn på överföringsförlusternas påverkan på priset på elkraft i , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en avbyråkratisering och förenkling av fraktstödet, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om frisläppande av investeringsfonder/konton i , 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bättre samordning av de olika fondernas arbete i , 5 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som Mot. i motionen anförts om vikten av de mindre företagens möjligheter till A480 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om värdet av att nya ägare bereds möjligheter att komma in i de statliga företagen, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten av att öka intresset och värdet av att stimulera stora företag till etablering i , 11. att hos regeringen begär förslag om en avveckling av skatt på marknadsföringsåtgärder vidtagna av företagen i , 12. att hos regeringen begär förslag om ett försök med lärlingsutbildning i i enlighet med grunddragen i den moderata kommittémotionen 1985/86Ub833, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten av en inplanering av utbildning av nya hantverkare.