ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902598 · 1986-05-13 00:00:00 — 1985/86: 598 m. fl. (c) Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /87, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1985/86: 150) I regeringens kompletteringsproposition (prop. 1985/86: 150) behandlas i bil. a. frågan om lagstiftning om betalningsvillkor vid kreditköp. 1984/85:217) framlade regeringen förslag om en lag som skulle ge regeringen rätt att 'meddela föreskrifter om de betalningsvillkor som säljare eller kreditgivare skall tillämpa vid kreditköp av varor, tjänster eller andra nyttigheter. Enligt lagutskottets förslag (LU 1984/ 85: 44) begränsades dock lagen till att gälla endast betalningsvillkor gentemot konsument. Redan tidigare fanns lagar som gav regeringen möjligheter att ingripa med skärpning av reglerna gällande kontoköp och försäljning av bilar på kredit. Men den nya lagen gav regeringen möjlighet att utan hörande ingripa i alla former av konsumentkrediter och därigenom sätta konsumentkreditlagens regler ur spel. m- och c-ledamöter (fp var ej representerat i LU ) motsatte sig i sin reservation som fogades till utskottsbetänkandet regeringens förslag och hänvisade därvid bl.a. till att regeringens möjligheter till ingripande i kreditgivningen skulle kunna få konsekvenser som kunde få icke godtagbara konsekvenser för den fria prisbildningen och kunna påverka de enskilda människornas normala villkor på ett genomgripande sätt. Även majoriteten i LU betonade de nackdelar för konsumenter och näringsidkare som skärpta betalningsvillkor skulle kunna komma att medföra och övervägde att tidsbegränsa bemyndigandelagen. Majoriteten föreslog dock inte detta men framhöll att det är angeläget att bemyndigandet inte kvarstår längre än som är nödvändigt. Utskottet förutsatte därför att - om den ekonomiska utvecklingen visar att det efter inte längre finns något behov av skärpta regler för konsumentkrediter regeringen för framlägger förslag om att lagen upphävs. Trots detta riksdagsuttalande och trots att regeringen i kompletteringspropositionen liksom i många andra sammanhang - framhåller att den ekonomiska utvecklingen i vårt land är positiv framläggs inte något förslag om upphävande av den införda lagstiftningen. I stället betonas i propositionen att behovet av åtgärder, i likhet med vad som gällde , kan uppkomma också även om balansbristerna i ekonomin nu begränsats . Enligt vår mening bör lagen om betalningsvillkor vid kreditköp upphävas fr. o.m. Liksom vid behandlingen i ijol när lagen mot vårt yrkande infördes bör enligt vår mening regeringen inte ha möjlighet att Mot. 1985/86: 598 utan hörande ha möjlighet att faktiskt helt förbjuda köp som inte sker mot kontant betalning. Lagen ger enligt vår mening regeringen alltför långtgående möjligheter att införa kreditbegränsningar som på ett mycket genomgripande sätt kan påverka enskilda människors normala levnadsvillkor och ekonomi. Konsumentkreditlagen, som tillkommit som ett skydd för konsumenterna, kan genom detta bemyndigande helt sättas Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att fr. o.m. upphäva lagen med bemyndigande att meddela föreskrifter om betalningsvillkor vid kreditköp. () ()
mot · G902601 · 1986-05-12 00:00:00 — Motion till 1985/86:601 och () Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /87, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1985/86: 150) Utvecklingsarbetet i har tack vare de medel för regionala utvecklingsinsatser som ställts till länets förfogande kunnat göras mera konkret och åtgärdsinriktat. Goda resultat har också nåtts på ett flertal områden inte minst för utvecklingen på glesbygden. /86 beviljades 35 milj. kr. från C 4-anslaget. beslutade att fördela det samlade länsanslaget på följande sätt: Regional projektverksamhet 5 500000 Lokaliserings-/investeringsstöd 17 500000 Företagsutveckling (direkt till U-fonden) 1 500000 Summa 35 000 000 har ett betydande utvecklingsarbete bedrivits med dessa pengar. Medelstillgången har dock visat sig för knapp, och är enligt uppgift tvingad att bedöma stödansökningar och projekt mycket restriktivt. Efterfrågan är sådan att en omfördelning ej heller är möjlig mellan de olika ändamålen. När det gäller användningen av medlen för glesbygdsstöd har efterfrågan på företagsstödet varit mycket stor. Antalet inneliggande ärenden är stort, och det budgeterade beloppet på 5 milj. kr. kommer ej att räcka. Också när det gäller de övriga glesbygdsstöden kommer budgeterade belopp att krävas. Till Kommersiell service i glesbygd är budgeterat 2 milj. kr., vilket innebär att tvingas till en mycket hård prioritering. Det kommersiella stödet har enligt vår mening haft stor betydelse för glesbygdens lanthandlare och därmed för servicen på glesbygden. har investeringsbehovet tenderat att öka. De föreslagna åtgärderna att höja avskrivningslånet till drivmedelsanläggningar, föranledda av övergången till blyfri bensin, från högst till högst är enligt vår mening en nödvändig och riktig åtgärd. Investeringsbehovet i kommer att snabbinventeras, men redan nu kan konstateras att det ökade investeringsbehovet inte kommer att kunna tillgodoses inom nuvarande anslagsram för För att säkerställa möjligheterna att genom- Mot. 1985/86: 601 föra de investeringar som införandet av blyfri bensin kräver i glesbygden är det därför enligt vår mening nödvändigt att regeringen vid fördelningen av medel till glesbygdsstöd inför kommande budgetår särskilt beaktar behovet av stöd till drivmedelsanläggningar i glesbygdslän, främst . att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att regeringen vid fördelningen av medel till glesbygdsstöd särskilt tar hänsyn till behovet av stöd till drivmedelsanläggningar i . () ()
mot · G902602 · 1986-05-12 00:00:00 — Motion till 1985/86:602 och () Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /87, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1985/86: 150) Situationen i är trots de förbättringar av konjunkturen som skett i landet mycket allvarlig. Arbetslösheten i länet är alltjämt den högsta efter . Bristen på arbetstillfällen medför att länet har en nettoutflyttning särskilt av ungdomar. Mer än 2200 ungdomar i åldern 16 har , nettoräknat, lämnat länet. Nettoutflyttningen tillsammans med ett stort födelseunderskott har lett till att länet minskat med nära 5 000 personer. har länet minskat med 310 personer (t. o.m. vecka 15). Särskilt bekymmersam är situationen i Bergslagskommunerna samt i , och . Kommuner, myndigheter, organisationer och företag arbetar hårt på att försöka utveckla länet. Många nya idéer bearbetas och prövas. För att vända utvecklingen krävs emellertid även betydande centrala statliga insatser. Detta har vi tidigare framhållit i riksdagsmotioner. Det är särskilt viktigt att länets infrastruktur förbättras, att de möjligheter som uppkommer att lokalisera verksamheter till tas till vara och att tillräckliga medel för det regionala utvecklingsarbetet ställs till länets förfogande. I årets kompletteringsproposition omtalas i bil. 1 och 4 att regeringen avser att besluta om insatser i de sex nordligaste länen. Utgångspunkten skall vara projektens betydelse för utvecklingen av infrastrukturen och näringslivet på orten eller i regionen. Mot bakgrund av den svåra situationen i , vilken orsakas av kombinationen av glesbygdsproblem av den typ som finns i inland och av strukturomvandlingsproblemen i Bergslagen, finner vi det anmärkningsvärt att i den mån denna typ av speciella åtgärder vidtas detta begränsas till de sex nordligaste länen, trots att arbetsmarknadssituationen på andra håll i landet, främst i , är lika allvarlig eller t. o. m. värre. Det bör också noteras att det t. ex. på vägområdet finns projekt i som skulle kunna påbörjas . Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av särskilda insatser för att främja sysselsättningen i . () ()
mot · G902603 · 1986-05-13 00:00:00 — m. fl. Höjning av skatten på vissa resor (prop. 1985/86:168) 1985/86 603-605 I proposition 1985/86:168 föreslår regeringen att charterskatten höjs med . per passagerare, och skulle sålunda höjas till . Höjningen antas medföra en inkomstförstärkning med ca 100 milj. kr. Det motiv som anges är bytesbalansskäl. I propositionen sägs att förbättringen i bytesbalansen jämfört med huvudsakligen beror på att oljepriset har sjunkit. Det sägs vara nödvändigt att vidta aktiva åtgärder för att förbättra bytesbalansen. Som vi påpekat i vår partimotion med anledning av kompletteringspropositionen skulle bytesbalansen i frånvaro av halveringen av oljepriserna visa underskott. Detta har regeringen emellertid i övrigt i den ekonomiska politiken inte tagit någon hänsyn till. Vi anser inte att de anförda skälen motiverar den föreslagna skattehöjningen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att avslår proposition 1985/86:168. () () 1 1985/86.3 sami.
mot · G902604 · 1986-05-13 00:00:00 — m. fl. (m) Höjning av skatten på vissa resor (prop. 1985/86:168) I proposition 1985/86:168 föreslås att den s. k. charterskatten höjs med . per passagerare från . Charterskatten bör, i enlighet med vår uppfattning om en långsiktig avveckling av punktskatter, slopas så snart det statsfinansiella läget medger. Den nu föreslagna höjningen avslås. Skatten innebär att charterresor med flyg till utlandet diskrimineras i förhållande till annan form av turism. Resor inom landet, buss- och bilresor till utlandet och reguljära flygresor beläggs inte med skatt. Genom den styrning som charterskatten innebär påverkas framför allt möjligheterna för låg- och mellaninkomsttagare att företa utrikes charterresor. Särskilt hårt drabbas barnfamiljer, även om lagstiftningen innebär att barn undantas från charterskatt. Höjningen av charterskatten strider också mot turistdokument, som undertecknades så sent som . förbinder sig i detta dokument att inte ytterligare höja charterskatten. Höjningen av charterskatten kan komma att betraktas som ett brott mot den svenska frihandelslinjen och kan således komma att medföra motåtgärder på andra områden. Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att avslår proposition 1985/86:168. () () land (m)
mot · G902605 · 1986-05-13 00:00:00 — Motion till 1985/86:605 () Höjning av skatten på vissa resor (prop. 1985/86:168) Regeringen föreslår i proposition 1985/86:168 att den s. k. charterskatten höjs med . Höjningen av skatten föreslås träda i kraft . Reseskatten, som det här gäller, tas även ut på resor som företas av medicinska skäl, s. k. hälso- och klimatvård. Denna skatt drabbar alltså människor som behöver vård. Ifrågavarande vård leder ofta till att patienten mycket snabbare blir frisk och kan återgå till arbetet samt i övrigt till ett normalt liv. Landstingen köper ofta hälso- och klimatvård av SUVAB (), som i sin tur köper resorna av Vingresor, som har att betala charterskatt i vederbörlig ordning. Skattemedel används alltså här bl. a. för att betala reseskatt till staten. Detta verkar vara ett onödigt förfaringssätt. Gruppen människor som är beroende av dessa medicinska resor, t. ex. de psoriasis- och reumatikersjuka m.fl., har även i övrigt drabbats ekonomiskt. Reglerna för förskrivning av rabatterade läkemedel har skärpts, och kostnaderna för patienter som har stort behov av läkemedel har stigit avsevärt. Ytterligare kostnadsökningar, som t. ex. den nu föreslagna skatteökningen på bl. a. resor som företas av medicinska skäl, bör inte komma till stånd. I anledning av det anförda hemställer jag 1. att beslutar avslå proposition 1985/86:168 om höjd reseskatt, 2. att i andra hand, om beslut fattas om bifall till propositionen, beslutar undanta de grupper från höjningen vilka av medicinska skäl är beroende av dessa resor, 3. att av regeringen begär förslag om avveckling av hela reseskatten på resor som måste företas av medicinska skäl.
mot · G902607 · 1986-05-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:607 (vpk) Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1985/86:166) I proposition 1985/86:166 föreslås bl. a. vissa justeringar i vad gäller prisstödsområdena. I varierar årsmedeltemperaturen mellan och -mellan den södra och norra delen. Detta innebär bl. a. att vegetationsperiodens längd är helt jämförbar med förhållandena i övre . Dessa förhållanden har lett till att får del av det statliga stödet till jordbruk i norra . Det är ytterst tveksamt om det utan detta stöd skulle finnas något jordbruk alls i . För att ett stöd skall få avsedd effekt är det självklart viktigt att gränserna för olika områden och nivåerna på stödet sätts på ett sådant sätt att de önskade effekterna uppnås. Beträffande gränserna i det förslag regeringen nu lägger fram görs vissa justeringar för del. Dessa berör till största delen den norra delen av länet. Regeringen har dock av outgrundliga skäl utelämnat och föreslår inte att denna församling flyttas till stödområde 2 a liksom övriga församlingar i . Detta är anmärkningsvärt då mjölkproduktionen i Fryksände har en stor betydelse för servicen till övriga mjölkproducenter i . Vidare visar statistik över avkastningsförhållanden att jordbrukarna i Fryksände har samma förhållanden som jordbrukarna i inre . De här redogjorda förhållandena motiverar en placering av Fryksände i prisstödsomåde 2 a. Detta bör med ändring av regeringens förslag besluta om. Situationen då det gäller mjölkproduktionen i är mycket allvarlig. har jämte den kraftigaste avgången av mjölkproducenter. kommer av länets mjölkproducenter att vara pensionärer, och intresset för att överta gårdar är lågt. Speciellt allvarlig är situationen i västra , då en kraftigt sviktande mjölkproduktion där också kommer att påverka råvarutillgången till mejeriet/osttillverkningen i . Detta förhållande jämte det faktum att produktionsförhållandena i västra är att jämföra med de i inre gör att en omplacering av denna del av till annat prisstödsområde bör övervägas . Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Fryksände församlings placering i prisstödsområde 2 a, 2. att som sin mening ger regeringen till känna om ändrat prisstödsområde för västra .
mot · G902610 · 1986-05-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:610 och () Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m (prop. 1985/86:166) Med anledning av förslag om ny områdesindelning för Norrlandsstöd till jordbruk föreslår vi att och kommuner förs till stödområde 1. Såväl regionalpolitiska och försvarspolitiska som rent jordbruksekonomiska skäl talar för att nämnda kommuner förs till stödområde 1. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att och kommuner skall tillhöra stödområde 1. () ()
mot · G902611 · 1986-05-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:611 och () Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1985/86:166) I proposition 1985/86:166 har regeringen föreslagit vissa ändringar i stödområdesindelningen för prisstödet till jordbruket i norra . Som framgår av bifogade kartmaterial innebär förändringarna för del att fem församlingar i och kommuner flyttas från nuvarande stödområde 2 b till stödområde 2 a. Tre församlingar i södra delen av länet - Borgsjö i kommun och Holms och Lidens församlingar i - uppvisar dock sådana produktionsförutsättningar att det väl motiverar att även dessa församlingar flyttas till stödområde 2 a. gränsar till stödområde 1 och har till vissa delar förhållanden som är likartade med dessa områden. Antalet kor är ca 60. har utomordentligt besvärliga brukningsförhållanden eftersom dalgång här är trång med små och mycket kuperade åkerskiften. Antalet kor är ca 90. är en utpräglad skogsbygd. Antalet kor är ca. Med en medelavkastning på per ko är det fråga om totalt ca mjölk. Med de stödnivåer som föreslås i propositionen skulle en överflyttning av dessa områden till område 2 a ge en merkostnad i storleksordningen . Vid en granskning av underlaget för områdesindelningen framgår att ingen av typgårdarna ligger i det aktuella området. Den som närmast kan jämföras ligger i i , och den har ett odlingsresultat som väl motiverar att den placeras i stödområde 2 a. Såväl jordmån och topografi som klimatiska förhållanden är för de aktuella församlingarna mer att likna vid förhållandena i östra delen av än i den kustbygd som tillhör stödområde 2 b. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stödområdesplaceringen för , Holms och Lidens församlingar. 'Ort ims CJt !t»o*os llki M.i «j> iOi» lik» Ml Mi 4ui7(H)*l| nu *k) «.| Mi» S Or.l liki Ik) MJi «»»8(IJ*0 lik) Mjl » OKI HM Ml Ml N\\\\\\\\\\\\\^\\ ... Jonc/örc/konömnc/eno f&no/og //// ny om n3 c/as /nc/a/n/ng oom/ .\\\\\.\. iyöo/öo:c Kartblankett x \VÄSTER- \ \ LÄN föns/og //// u/~ öÅn/ng ov o/öc/omnöc/G. _ _ _ _ Kommun rint ^ q Kommunen trum Linsvåg (l.o.m. vig 499) Jirnvig 5(F) Topografisk» kartans indelning Ml Ekonomiska karlans indelning Skala 1:1 000 000
mot · G902613 · 1986-05-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:613 Bo Finnkvist m. fl. (s) Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1985/86:166) Regeringen har i proposition 1985/86:166 föreslagit vissa ändringar av områdesindelningen för prisstödet gällande jordbruket i norra . Indelningen i prisstödsområde skall ge en så rättvis bild som möjligt vid fördelning av stödet. Klimatförhållanden och därmed kostnadsbilden förändras mycket hastigt då man rör sig från söder till norr i . Indelningen i stödområden överensstämmer inte med jordbruksnämndens utredning om produktionskostnader. Stora delar av länet har förhållanden som motiverar en högre stödnivå. För bibehållande av inslag av öppen åker i skogs- och mellanbygderna är det angeläget att prisstödet höjs inom vissa områden. borde enligt vår mening, liksom övriga delar av , föras till område 2 a. Produktionsförhållandena talar för detta. Från servicesynpunkt är det också viktigt för jordbrukarna i hela . borde tillhöra område 3 i stället för föreslagna 4. Medelåldern är mycket hög på brukarna i detta område. Ett stöd som mera avspeglar produktionsförhållandena är önskvärt. Det skulle underlätta generationsskiften och hjälpa till att bevara inslag av öppet landskap i skogsbygden. Prisstödet är också viktigt från sysselsättningssynpunkt. En bättre stödnivå skulle begränsa bortfallet av sysselsättning inom denna näring. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stödområdesinplacering av och församlingar. Bo Finnkvist (s) () () () ()
mot · G902616 · 1986-05-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:616 och () Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1985/86:166) I motion 1985/86:612 har vi framfört våra krav och synpunkter beträffande rubricerade proposition för kommande budgetår. Vi vill dock för efterkommande budgetår framföra våra synpunkter på områdesindelningen m. m. Enligt vår mening skall prisstödet ha två olika funktioner. För det första skall det utjämna skillnader i produktionskostnader mellan olika regioner så att lönsamhetsskillnaderna i möjligaste mån elimineras. För det andra skall prisstödet vara en del av de statliga insatser som görs för att bibehålla och utveckla näringslivet i glesbygderna. Detta måste ingå i bedömningarna när man diskuterar områdesgränserna. Prisstöd, regionalt investeringsstöd och glesbygdsstöd skall ses som nödvändiga komplement till varandra i strävan att bibehålla och utveckla en bestående jordbruksnäring. Ett markant regionalpolitisk! hänsynstagande i jordbrukspolitiken är enligt vår bedömning den mest framgångsrika metoden att behålla sysselssättning och därmed boende och service i skogslänens skogs- och mellanbygder. Produktion av mjölk och kött skall enligt vår åsikt vara den dominerande inriktningen av jordbruk. För detta talar att förutsättningar för spannmålsodling utanför inte är gynnsamma medan möjligheterna till framgångsrik grovfoderodling är goda. Vidare är animalieproduktionen arbetsintensiv, vilket är av vikt i många områden med brist på arbetstillfällen. Utvecklingen av animalieproduktionen skall därför väga tungt när det gäller att fastställa stödets områdesgränser och storlek. Man måste också väga in växtodlingens förutsättningar. Dessa belyses bäst av resultaten från den objektiva skördeuppskattningen. Medelnormskörden i korn och vall för området utanför är inte högre än i . i har i yttrande till framfört välmotiverade krav på förändringar i stödområdesindelningen. Vi ställer oss i huvudsak bakom dessa krav. För odling av potatis utgår ett stöd med . per hektar i och med . i , , och . Vi anser att stöd till potatisodling även bör utgå till de delar av där brukningsarealerna är små per brukare och övrig sysselsättning saknas. Produktionsförutsättningarna inom dessa områden är jämförbara med de län som har stöd till potatisodling. Man kan här nämna faktorer som lägre arealavkastning, begränsat sortval, kortare vegetationsperiod, dyrare transporter, svaga ekonomiskt motiverade växtföljdsgrödor och högre allmänna driftkostnader. Vi föreslår således samma stöd som i de ovan uppräknade länen (ej ) för del. Svenska glesbygdsdelegationen har Mot. i remissvar framfört förslag om ett sådant stöd som vi nu föreslår. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att beslutar begära att regeringen till kommande budgetår gör uppjusteringar av vissa områden till högre stöd i i enlighet med vad som påtalas i motionen, 2. att beslutar begära att regeringen framlägger förslag till stöd för potatisodlingen i skogsbygder i likhet med det stöd som utgår till , , och . () ()
mot · G902617 · 1986-05-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:617 m. fl. Ett samlat program för skolledarutbildning lOfiV/sfi 1985/86:173) 617-623 I proposition 1985/86:173 föreslås ett samlat program för skolledarutbildning. Programmet föreslås omfatta fyra steg: rekryteringsutbildning, introduktionsutbildning, fördjupningsutbildning och kontinuerlig fortbildning. Av propositionen framgår att man förutsätter en rekrytering till skolledarbefattningar företrädesvis ur lärarkåren. Vi vill för vår del inte utesluta att också andra, verksamma i eller i nära anslutning till skolan, kan vara bra som skolledare. I det samlade programmet ligger den egentliga utbildningsdelen på det avsnitt vilket benämns fördjupningsutbildning. Vi anser att denna del bör ligga på en nivå så att den kan karakteriseras som en högskoleutbildning. I fördjupningsdelen bör undervisning och studier bygga på vetenskap syftande till kritiskt tänkande. Man bör alltså i fördjupningsutbildningen ge vägledning till studier av kvalificerad vetenskaplig litteratur. Vi anser att man bör ställa ovannämnda kvalitativa begrepp på utbildningen, då detta underlättar att lägga de kontinuerliga fortbildningsinsatserna på en adekvat vetenskaplig nivå. Den huvudsakliga delen av vad som kallas fördjupningsutbildning bör därför förläggas till högskolan. När det gäller de områden som fördjupningsutbildningen föreslås omfatta saknar vi områden som starkare betonar skolledarens uppgifter att vidarebefordra och tillämpa de övergripande utbildningspolitiska mål som beslutas av . Vi vill därför föreslå att t. ex. modeller för utbildningsplanering, resursfördelning och resursutnyttjande, förändrings- och utvecklingsstrategier - möjligheter och hinder därför bör ingå i utbildningsområdena inom fördjupningsutbildningen. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördjupningsutbildningens förläggande till högskolan, 1 1985/86. 3 sami Nr 617-623 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. 1985/86:617 motionen anförts om ytterligare områden inom fördjupningsutbildningen. (vpk) (vpk)