ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Sk257 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk257 m. fl. (s) Översyn av reglerna om skogsbeskattning Skogsnäringen har stor betydelse för vårt lands ekonomi. Den ger ett nettoöverskott på i våra utrikes affärer. Näringen sysselsätter nära 300 000 människor och har en avgörande betydelse för glesbygdens överlevnad. Det står utom allt tvivel att det är nödvändigt att medverka till att den internationella konkurrenskraften kan behållas och stärkas. Jämn och trygg virkesförsörjning med rimliga priser är en grundförutsättning för skogsindustrin. kan vi konstatera att importen av virkesråvara ökat kraftigt och synes fortsätta att öka vilket lett till ökade råvarukostnader med försämrad konkurrenskraft som följd. Detta är orimligt, då vi har råvaran inom landet. Det privata fastighetsägandet finns i många ägarstrukturer, vilket bidrar till en varierande avverkningsvilja, då främst av dem som har sin inkomst tryggad från andra inkomstkällor. Ett annat problem är att många ej bor på fastigheten eller i det län där skogsfastigheten finns. Skogsavverkningarna har legat på drygt 61 milj. m\ och det finns tecken på minskade uttag . Sett mot det skogspolitiska beslut som fattades 1979 där fastställde en ambitionsnivå på möjligt uttag av 75 milj. m3 så borde styrmedel övervägas. (1981:81) och för jord och skog (1983:71) anser i sina kapitel kring skatter att det föreligger ett behov om översyn av nuvarande skattelagstiftning för skogsbeskattning. Denna översyn bör inriktas på att öka benägenheten till större skogsuttag i landet. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om översyn av skogsbeskattningen.
mot · G902Sk258 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sk258 () Realisationsvinstbeskattningen av bostadsrätter Reglerna för realisationsvinstbeskattning av bostäder ändrades fr. o. m. . finns det dock skillnader mellan reavinstbeskattning av bostadsrätter och egnahem som är svåra att sakligt motivera. Dels ges möjlighet till uppskov med reavinstbeskattningen då egnahemsförsäljningen sker i samband med köp av nytt egnahem, dels beskattas egnahemmen efter en real metod dvs. det s. k. ingångsvärdet räknas upp med hänsyn tagen till inflationen. Vid försäljning garanteras alltså egnahemsägaren rätt till kompensation för inflationen. Vid försäljning av bostadsrätt finns ingen möjlighet till uppskov, och bostadsrätterna beskattas efter en s. k. nominell metod. Det innebär att en fast summa per boendeår får dras av från skillnaden mellan inköpspris och försäljningspris då reavinstskatt skall beräknas. Till skillnad från egnahemssystemet finns alltså ingen garanti för att avräkningen följer inflationen. Förhållandena vid köp och försäljning av bostadsrätter och egnahem är visserligen inte helt identiska. Olikheterna motiverar dock inte de skillnader som finns vad avser reavinstbeskattning. Enklast synes vara att låta reavinstbeskattningen av bostadsrätter med vissa förenklingar följa samma regler som gäller för egnahem både vad avser sättet att beräkna reavinsten och uppskovsreglerna. Dessutom måste uppskovsreglerna gälla vid försäljning av bostadsrätt och köp av villa och omvänt. Denna typ av transaktioner är mycket vanlig . Det synes orimligt att uppskovsreglerna bara ska gälla vid försäljning och köp av egnahem. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande realisationsvinstbeskattningen av bostadsrätt.
mot · G902Sk259 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk259 och () Värderingsreglerna för vid arv och gåva OTC-reglernas införande har positivt påverkat möjligheterna för litet större familjeföretag att skaffa fram riskvilligt kapital. De nya reglerna har varit positiva för dem som vill sprida ägandet utanför den vanliga ägarkretsen utan att därför förlora kontrollen över företaget. OTC-introduktionen har troligtvis också underlättat för dessa företag att möjliggöra en professionalisering av verksamheten genom bl. a. ökade möjligheter att rekrytera kvalificerade styrelseledamöter. Vid introduktionen på OTC-listan förutsätts i regel att de gamla ägarna behåller av aktiekapitalet. Man vill tillförsäkra företaget en lugn och trygg vidareutveckling. Denna tanke fullföljs emellertid inte när det gäller arvs- och gåvobeskattning av . Medan i likhet med icke börsnoterade aktier får värderas till av substansvärdet vid förmögenhetsbeskattningen gäller vid arv och gåva det betydligt högre marknadsvärdet. Eftersom småföretagaren till skillnad från en traditionell ägare av börsaktier slår vakt om att få behålla det avgörande inflytandet över företaget inom sin familj eller inom den aktiva gruppen av delägare medför tillämpningen av börsreglerna vid arv eller gåva en omöjlig situation. Vid ett arvsfall blir denna policy svår att vidmakthålla och kan lätt framtvinga ett icke önskvärt ägarbyte. Därför bör de värderingsregler som gäller i förmögenhetsskattehänseende för också tillämpas för dessa vid arv och gåva. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till ändrade värderingsregler för vid arv och gåva i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · G902Sk260 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk260 m. fl. (m, fp, c) Arvs- och gåvoskatter vid generationsskiften i företag aktualiserades återigen problemet med effekterna av de höga arvs- och gåvoskatterna i . var det en ägare av en stor företagskoncern som aviserade sin utflyttning ur landet på grund av sin oro över vad som skulle hända med företaget vid hans eventuella frånfälle. Men problemet med de höga arvs- och gåvoskatterna har funnits och ställt till med stora problem vid generationsskiften i familjeföretag. Situationen är den att ett framgångsrikt småföretag inte utan orimliga effekter kan överföras till nästa generation genom arv eller gåva. Företagets substans finns i fastigheter, maskiner m. m., vilket innebär att företagets tillgångar inte kan realiseras utan att företaget raseras. Vid ett arvsskifte händer det därför inte sällan att hela företaget måste säljas. Arvingar kan visserligen få anstånd med skatten eller låna till densamma men detta väger endast i mycket ringa del upp de höga arvs- och gåvoskatterna. Vid ett substansvärde på tre miljoner av företaget blir arvsskatten för en ensam arvinge enligt 30-procentsregeln inte . Skall denna skatt betalas med vinst uppgår kostnaderna härför för företaget till ca 2 milj. kr. Det är ingen överdrift att påstå att den maktkoncentration vi upplever inom näringslivet delvis är en direkt följd av våra höga kapitalskatter. Om man finner att växande familjeföretag skall vara en viktig beståndsdel i det svenska näringslivet och därtill finner att det skall vara möjligt att överföra familjeföretag från en generation till en annan måste arvs- och gåvobeskattningen i samband med generationsskiften i familjeföretag avsevärt lindras. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till avsevärt lägre arvs- och gåvoskattesatser i samband med generationsskiften i familjeföretag. fm) () . () ()
mot · G902Sk261 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk261 m. fl (m) Användningen av investeringsfonder Investeringsfonder och allmän investeringsreserv får användas för bl. a. ny-, till- eller ombyggnad av här i riket belägen byggnad som inte utgör omsättningstillgång i rörelse, för kostnad för reparations- och andra underhållsarbeten på byggnad, för anskaffning av maskiner och inventarier som skall användas i här i riket bedriven verksamhet m. m. För användandet av investeringsfonder och investeringsreserv finns dock flera restriktioner, bl. a. den att de inte får användas för anskaffning av begagnade maskiner och inventarier. Detta drabbar många företag men kanske främst mindre sådana då kostnaderna för nya maskiner och inventarier ofta är höga. skulle en renoverad maskin fylla samma funktion som en ny för att göra produktionen rationellare. Förutom den positiva ekonomiska effekt som ett tillåtande att använda investeringsfond och investeringsreserv för köp av renoverade maskiner skulle ha för det enskilda företaget torde en sådan åtgärd också ha positiva effekter på handelsbalansen. Därför bör såväl investeringsfonden som investeringsreserven få användas för anskaffning av begagnade maskiner och inventarier. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om sådana förslag att allmän investeringsfond och investeringsreserv får användas för anskaffning av begagnade maskiner och inventarier. fm) ()
mot · G902Sk262 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk262 m. fl. (m, fp, c) Slopande av förmögenhetsskatten på det arbetande kapitalet i familjeföretag har förmögenhetsskatten mer än fördubblats i reala termer. har naturligtvis förmögenheternas avkastning drabbats av de stigande inkomstskatterna. För de mindre och medelstora företagen har denna utveckling varit speciellt kännbar. Försäljningen av företag ökade drastiskt och det blev allt svårare för familjeföretag att klara ett generationsskifte. Förmögenhetsbeskattningen på arbetande kapital nedlagt i förvärvskälla inom t. ex. inkomstslaget rörelse har visserligen blivit lättare att bära genom införande av 30-procentsregeln, men fortfarande drabbas ett betydande antal företag svårt, inte minst inom kategorin tillväxtföretag, av förmögenhetsskatten. Med den fortgående inflationen tillkommer ständigt nya företag i riskzonen. Genom de ytterligare skärpningar av skattesatsen som genomförts accentueras problemen ytterligare. Om en ägare/företagsledare har en beskattningsbar förmögenhet på 1 milj. kr. och tar ut . i lön måste han härutöver ta ut . för att betala förmögenhetsskatten. Med sociala avgifter kostar förmögenhetsskatten företaget . Det nuvarande förmögenhetsskattetrycket är ohållbart , och en ändring brådskar om inte förmögenhetsskatten skall bidra till minskad sysselsättning och ökad företagskoncentration. Vi föreslår därför att ger regeringen i uppdrag att framlägga förslag till slopad förmögenhetsskatt på kapital som arbetar i familjeföretag. 1985/86 Sk262 272 l 1985/86. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag i enlighet med vad som i motionen anförts angående ett avskaffande av förmögenhetsskatt på kapital som arbetar i familjeföretag. land fm) () () . () () () () () 1985/86 Sk262
mot · G902Sk263 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk263 och () Beskattningen av ersättning för förbättringsförslag Förslagsverksamheten inom industri och övrig verksamhet är i , mätt ur internationell synvinkel, relativt liten. En ökning av förslagsverksamheten skulle gagna alla. Vi anser att beskattningen av ersättningen är ett stort hinder när det gäller att öka antalet förslag. När det gäller ersättningen erhåller den anställde normalt av den vinst som företaget får . Detta belopp läggs sedan ovanpå ordinarie inkomst, vilket ibland innebär en beskattning på . Företaget gör däremot vinst . Staten kommer också ytterst att tjäna på detta genom att företaget ger bättre avkastning. Det vore därför rimligt att man inte beskattade ersättningen av förbättringsförslagen från de anställda. Det engångsbelopp som erhålls borde kunna gå obeskattat till förslagsställaren. Det här skulle verka stimulerande för de anställda, och svensk industri skulle kunna få många goda uppslag genom denna mycket begränsade skattefrihet. Med hänsyn till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om skattefrihet för förslagsverksamheten inom industri och övrig verksamhet. () () I* 1985/86.
mot · G902Sk264 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk264 m. fl. (c) Avdragsreglerna för traktamenten Skattereglerna innebär olikheter i beskattningen vad gäller traktamentsersättningar. När det gäller offentligt anställda uppstår aldrig några problem. Det gäller heller inte enskilt anställda där hotellräkningen betalas direkt av arbetsgivaren. För den enskilt anställde som själv råkar betala sin hotellräkning för att senare debitera arbetsgivaren och för egenföretagaren blir det omöjligt att få avdrag för den faktiska utgiften. Avdrag medges enbart till det statliga nattraktamentets storlek (). Skillnaden mellan den faktiska kostnaden och det statliga nattraktamentet beskattas som inkomst. Enligt vår mening är detta ett uppenbart orimligt förhållande som måste rättas till. Om arbetet förutsätter en övernattning måste för alla gälla att avdragsrätt medges till den fulla övernattningskostnaden, med den modifikation som bör till för att den enskilde skall välja det minst kostsamma alternativet. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om sådan ändring i avdragsreglerna för traktamenten att egenföretagare och anställd som själv debiterar arbetsgivaren hotellkostnad får göra avdrag för den faktiska kostnaden i enlighet med det anförda. () ()
mot · G902Sk265 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sk265 m. fl. (c) Deklarationsskyldigheten för ideella föreningar Vårt samhälle bygger i viktiga avseenden på de ideella föreningarnas arbete. De är en förutsättning för en smidig och väl fungerande samhällsorganisation och för en bred och livaktig samhällsdebatt. Det är viktigt att de inte i sin verksamhet tynges av krångliga och byråkratiska regler, eftersom då den ideella föreningens livsnerv riskerar gå om intet. 1 den ideella föreningens verksamhet förekommer olika arrangemang vilka omsätter en summa pengar. Det innebär att ibland uppstår en årlig vinst i föreningen, även om detta inte är föreningens syfte. I många fall är en sådan vinst grunden för kommande värdefull verksamhet. finns ett grundavdrag på . i detta sammanhang. Detta bör höjas till ett belopp motsvarande 1,5 basbelopp, dvs. Det är från många utgångspunkter även angeläget att de ideella föreningarna kan befrias från deklarationsskyldighet. Särskilt gäller det de fall där föreningens årsresultat belöper sig till måttliga summor. En lämplig nivå härvidlag vore 1,5 basbelopp. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag innebärande att ideella föreningar får utökad skattefrihet och slipper deklarationsskyldighet vid inkomster understigande 1,5 basbelopp. () () () ()
mot · G902Sk266 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk266 () Skatteavdrag för psoriatiker Psoriasis är en hudsjukdom som är obotlig. Den är ärftlig, och anlagen kan finnas i flera generationer utan att utlösas. Vanligen drabbas den psoriasissjuke första gången i tonåren, men den utlösande faktorn, som i de flesta fall är en infektion eller en chock, kan inträffa vid vilken ålder som helst. Psoriasis ger som följdsjukdom i vissa fall ledbesvär, vilka kan bli mycket besvärande. Rörelseförmågan minskas och ställer krav på ökad transporthjälp. Psoriasis behandlas på olika sätt. Salvor och preparat direkt på huden och ljusbestrålning, i vissa fall kombinerad med tablettmedicinering, är några av de vanligaste behandlingsformerna. Klimatologisk behandling med vistelse utomlands i sol och med salta bad är betydelsefullt. Psoriasis är relativt kostsamt för den sjuke. Resor till och från behandlingsanläggningarna och inköp av egen ljusanläggning är några exempel på direkta kostnader. Något som ger ökade kostnader jämfört med friska människor är att kläder och sänglinne påverkas av de preparat som används och därför slits ned genom täta tvättningar. Ytterligare kan nämnas att den klimatologiska behandlingen i stor utsträckning måste bekostas av den psoriasissjuke. En psoriatiker har en genomsnittlig årskostnad på grund av sin sjukdom på . Att ha psoriasis innebär alltså inte bara psykiskt/fysiskt lidande utan dessutom även ekonomisk belastning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande psoriatikers levnadsomkostnader och att avdrag bör medges i självdeklarationen för de fasta kostnader som psoriatiker åsamkas på grund av sin sjukdom.
mot · G902Sk267 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk267 m. fl. (c) Rätten till avdrag för pensionsförsäkringspremie Nuvarande regler i fråga om egenföretagares pensionsförsäkringspremier innebär att den som driver rörelse eller jordbruk som enskild firma (egenföretagare) får göra avdrag för pensionsförsäkringspremier i form av allmänt avdrag. Härigenom kommer hela inkomsten av förvärvskällan, även den del som används för att betala för egenföretagarens pensionering, att utgöra underlag för egenavgifter. Om verksamheten däremot bedrivs genom aktiebolag eller ekonomisk förening, utgör bolagets kostnader för pensionering av en anställd även en anställd som är huvudaktieägare inte underlag för arbetsgivaravgifter. Dessa skillnader medför vid lika förhållanden i övrigt att underlaget för socialförsäkringsavgifter blir högre för egenföretagare än för den som bedriver sin verksamhet genom t. ex. ett aktiebolag. Enligt vår uppfattning skall inte företagsformen vara avgörande för beskattningen. Tvärtom bör beskattningsreglerna vara så utformade att skattereglerna blir så likartade som möjligt. Vi anser därför att begär att regeringen framlägger förslag om avdragsrätt för pensionsföräkringspremier i förvärvskällan. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om införande av avdragsrätt för pensionsförsäkringspremier i viss förvärvskälla. () ()
mot · G902Sk268 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk268 () Slopande av beskattningen på det arbetande kapitalet i familjeföretag För att komma till rätta med de negativa återverkningar på familjeföretagen som kapitalbeskattningen innebär infördes provisoriska lättnader i fråga om beskattningen av arbetande kapital som nedlagts i rörelse och jordbruk. De nuvarande reglerna för kapitalbeskattning tillkom för att snabbt lösa akuta problem och innebär ingen fullständig lösning av familjeföretagens kapitalskatteproblem. a. genom den kvarvarande kopplingen mellan den progressiva inkomstskatten och den progressiva kaptialbeskattningen utgör kapitalskatterna alltjämt en orimlig merbelastning för många familjeföretag. Den naturliga lösningen är att i företaget arbetande kapital, som är bundet i fastigheter, maskiner och inventarier, helt undantas från kapitalbeskattning. Jag föreslår därför sådana ändringar i kapitalbeskattningen för familjeföretagen att i företaget arbetande kapital helt undantas från kapitalbeskattning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär ändring av reglerna för kapitalbeskattningen av familjeföretag i syfte att i företag arbetande kapital helt undantas från beskattning.
mot · G902Sk270 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk270 () Skattereduktion för att underlätta bevarandet av kulturbyggnader Såväl i tätorter sorn på landsbygden finns ett stort antal byggnader med bevarandevärde. Det är angeläget att man slår vakt om dessa som brukandet skall vara ändamålsenligt. Detta uppnås bäst genom att byggnaderna behålls i enskild ägo och att normala och helst för byggnaderna avsedda funktioner kan fortsätta. Kostnaderna för bevarandet är oftast högre än kostnaderna för drift och underhåll av motsvarande nyare byggnader. För att underlätta för ägarna att bevara värdefull bebyggelse, som har ett kulturellt bevarandevärde, borde skatten på denna nedsättas eller slopas helt. Jag anser att frågan om införande av sådan skattekompensation bör bli föremål för utredning. Med anledning av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning beträffande skattereduktion för byggnader med bevarandevärde.
mot · G902Sk272 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk272 och () Beskattningen av idrottsutövare m. fl. De ersättningar idrottsutövare, domare, tränare och ledare erhåller för sitt arbete är skattepliktig inkomst. Eftersom denna inkomst i de flesta fall är sidoinkomst kommer den att träffas av de höga marginalskatterna. Det innebär att den lilla, oftast symboliska, ersättning som erhålls blir mycket högt beskattad. Den långsiktiga lösningen för att komma till rätta med detta problem är att sänka marginalskatterna för alla typer av inkomster. Detta föreslås också i moderata samlingspartiets partimotion om skattepolitiken. Där föreslås att den normala marginalskattesatsen skall vara . 1 avvaktan på detta måste emellertid speciella regler användas. finns ett schablonavdrag för kostnader vid idrottsutövning som maximalt kan uppgå till . Detta schablonavdrag avses täcka anskaffningskostnaderna för idrottsredskap och annan utrustning i samband med idrottsverksamheten. Vid sidan om avdraget ligger avdrag för resekostnader i samband med träning och tävlingar enligt normalt gällande skatteregler. Enligt vår mening bör schablonregeln ändras så att det maximala beloppet höjs till . Regeln bör utformas så att man antingen kan göra avdrag för verkliga anskaffningskostnader för utrustning och idrottsredskap eller göra schablonavdrag motsvarande den erhållna ersättningen, dock högst . Liksom tidigare bör avdrag för resekostnader i samband med träningar och tävlingar ligga utanför. Vissa idrottsutövare kan under några få verksamma år få extremt höga inkomster. Dessa drabbas, om inga särskilda dispositioner vidtas, av de extremt höga marginalskatterna. De regler om inkomstutjämning genom exempelvis olika former av pensionsarrangemang som finns är ofta klart otillräckliga. Regler bör därför införas som innebär att särskilda avdragsgilla avsättningar får göras från sådana inkomster av idrottsutövning. De avsatta medlen skall kunna disponeras från den tidpunkt då den idrottsliga verksamheten upphör, eller då den ger ett betydligt sämre ekonomiskt utbyte och kunna pågå . Dessa regler bör självfallet endast gälla i avvaktan på att en rejäl marginalskattereform genomförs. Mot denna bakgrund av det ovan anförda hemställer vi Latt beslutar att ett schablonavdrag för kostnader i samband med idrottsutövning på . införs fr. o. m. taxeringen 1986 i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande möjligheter till inkomstutjämning för idrottsutövare. () () 1985/86 Sk272
mot · G902Sk273 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk273 Begränsning av underskottsavdrag för låneräntor ,a, I gällande skattelagstiftning kan såväl företag som enskilda erhålla avdrag för underskott av låneräntor. För de enskilda har avdragsrätten begränsats till av underskottet, och gällande regler godkänner hur höga räntesatser som helst. Genom kreditmarknadsutvecklingen med problem för hushållen att erhålla krediter inom banksektorn har det växt fram ett stort antal finansföretag som annonserar ut sina tjänster till hushållen. Innebörden av annonserna är att det är lätt att få lån även utan säkerhet och att amorteringstiden är gynnsam. Vad man inte talar om är räntesatserna, vilket är naturligt eftersom de ligger så högt, i effektiv ränta. Bankernas motsvarande räntor ligger . Frågan om vilka räntesatser som är acceptabla i ett samhälle som vårt kan naturligtvis diskuteras. I vår marknadsekonomi är det kanske inte möjligt att fastställa något tak för räntan. Med avdragsrätten vid beskattningen är läget annorlunda. Det finns många andra avdragsbegränsningar i skattelagstiftningen och vid tillämpningen av skattereglerna. Man får inte göra vilka skatteavdrag som helst. En villaägare får t. ex. inte avdrag för eventuell bankgaranti eller för aviseringskostnader. Det kan därför inte anses självklart att ränteunderskott baserade på extremt höga räntesatser skall vara avdragsberättigade fullt ut. Ur skattemoralisk synpunkt är den obegränsade avdragsrätten stötande. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en skyndsam översyn av reglerna för underskottsavdrag av låneräntor med sikte på förslag till viss begränsning av sådana avdrag. 1 1985/86.3 sami.