mot · G902kr217 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr217 m. fl. Ändrad resursfördelning för TV-produktion, m. m Den för orättvisa snedfördelningen av resurser för TV-produktion var redan under föregående föremål för en fp-motion i med förslag till en korrigering av detta förhållande. I utskottsbetänkandet i ärendet uttrycktes förhoppningar att denna korrigering av resursfördelningen successivt skulle ändras. Detta har inte skett, och därför upprepas den tidigare framlagda motionen vid detta endast med mindre, tidsmässiga korrigeringar. De nordligaste distrikten inom SVT (), Norrlandsdistrikten, producerar radio- och TV-reform av de svenska TV-programmen. Reformarbetet har lett till att TV-anläggningarna i , och moderniserats och fått betydligt högre kapacitet än tidigare på lokal- och tekniksidan. Pågående rationaliseringsarbete inom SVT minskar personalstyrkan något medan produktionen hålls intakt vid sammanlagt allmän-TV och därutöver nyhets- och sportservice för rikskanalerna och nyhetsverksamhet för regional-TV. Målet för reformarbetet i distrikten är enligt riksdagsbeslut att av den inhemska produktionen skall skapas utanför . Ännu återstår för SVT att fördela till de 10 distrikten för att 40-procentsmålet skall nås. /85 produceras sålunda av de svenska TV-programmen i , i och i , görs i Norrlandsdistrikten och 10 i övriga landet utanför de tre storstadsområdena. omfattar av befolkningen och över hälften av landets areal. En landsdel med dessa avstånd och med en spridd befolkning måste då det gäller informations- och kulturresurser ha andra behov och svårigheter än mera tätbefolkade landsändar. Ambitionen i den framtida medieutvecklingen måste därför rimligen vara att av den inhemska programproduktionen skall ske i de tre nordliga distrikten. SVT har möjligheter att ta steg på vägen nom nuvarande avtalsperiod genom att fördela de 45,5 ofördelade timmarna i huvudsak till Norrlandsdistrikten. Denna förstärkning vore dock inte tillräcklig. måste målet att decentralisera den svenska TVproduktionen höjas från nuvarande 40-procentsnivå till 50-procentsnivån. Av denna tioprocentiga ökning bör alltså eller mer läggas i Norrlandsdistrikten. Den ekonomiska situationen gör allt reformarbete besvärligt. Men genom att goda basresurser finns i de befintliga TV-husen i norr borde en 1 1 1985/86. produktionsökning kunna ske med förhållandevis små kompletterande tekniska investeringar. Erforderlig personalökning kan dessutom från början ske enligt de rationellare kriterier som SVT nu arbetar för. Kostnaden för en fördubbling av programverksamheten i de tre norra distrikten måste naturligsvis analyseras noggrant. /86 omfattar de tre distriktens budgetar nära 55 miljoner, och antalet anställda är, när rationaliseringsarbetet genomförts, 171. För insatser runt ytterligare två tredjedelar av nuvarande kostnader (35-40 miljoner) skulle rimligen en varaktig sysselsättningseffekt på uppemot 200 årsverken kunna åstadkommas. Detta sker genom anställning av fast personal, genom väsentligt ökade möjligheter för norrländska kulturarbetare såsom författare, regissörer, skådespelare, sångare, scenografer, kostymörer m. fl. att få arbetsuppgifter och genom att norrländska privata videoföretag genom utläggning av produktionsuppdrag kan få sysselsättning. Det är av yttersta vikt att norrländsk kultur får större möjligheter till genomslagskraft i förhållande till landet i övrigt i olika programformer. Särskilt viktig är utvecklingen av s. k. tung produktion, dvs. oftast manusbunden och gestaltad produktion av dramatisk karaktär. Dagens resurser tillåter endast årliga enstaka produktioner i dessa dyra programformer, och koncentrationen av drama- och omfattande underhållningsproduktion finns i , och . När SVT väljer att skildra den norrländska sågverksepokens framväxt så är det typiskt nog som svarar för huvuddelen av produktionen. Om de tre Norrlandsdistrikten skulle ha samverkat om produktionen skulle nästan all övrig verksamhet, vid sidan av nyheterna, fått stå stilla under ett verksamhetsår. Träpatronerna skulle ha slukat större delen av de tre distriktens programbudgetar - så små är möjligheterna i att åstadkomma den tunga produktion som i sig skulle kunna vara ett mycket aktivt och stimulerande stöd till kulturarbetet i . En annan viktig aspekt på TV-produktionen i är den regionala verksamheten. I en framtida massmedievärld där konkurrensen om den svenska nationens sinnen kommer att ha många utländska inslag genom bl. a. satellittekniken är det också nödvändigt att planera för en regional TVutveckling. De stora nyhetsområdena i norr behöver brytas ned på det sätt som förutsattes vid reformstarten , dvs. delning av Nordnytt och Mittnytt. Därutöver måste annan regional programverksamhet komma i gång. Även på det lokala och regionala planet måste finnas forum för den kulturella verksamhet och utveckling som grundar de nationella drag och särdrag som vi i vårt land, andra intressemotsättningar till trots, gemensamt strävar att slå vakt om. En försöksverksamhet, byggande på olika regionala förutsättningar, bör komma i gång. Tillkomsten av i betydde att bl. a. fick tandläkare och modern tandvård. Medie- och informationsområdet står inför en snabb omvandling och utveckling. På samma sätt som måste nu fler medieutbildningar övervägas i de norrländska högskoleorterna. Detta är en nödvändighet för att finna ett gott rekryteringsunderlag för TV-verksamhet och annan medieverksamhet i . journalistutbildning behövs också utbildning för att stödja en mera kulturellt inriktad medieutveckling och för att på informationssektorn i övrigt ta till vara de landvinningar inom datortekniken som kan tillföra arbetstillfällen . Utbildningsministern har tidigare aviserat att han skall lägga fram en proposition om ett nytt avtal mellan staten och Radio-koncernens bolag. I detta avtal bör de i denna motion framförda synpunkterna på större resursfördelning till den norrländska TV-produktionen beaktas. Med anledning av detta hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande möjligheterna att öka TV-produktionen i de tre nordligaste distrikten till av den inhemska allmän-TV-produktionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande möjligheterna att inriktningen i ökningen läggs på s. k. tung produktion, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande möjligheterna att klyvningen av Nordnytt och Mittnytt fullföljs, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande möjligheterna att förutsättningarna för regional programverksamhet utreds och att försöksverksamhet startas , [5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande möjligheterna att initiativ tas för att åstadkomma en ökad journalist- och mediautbildning i de norrländska högskoleorterna.1] () () () () 1 1985/86:Ub512.