mot · G902615 · 1986-05-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:615 m. fl. (fp) Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1985/86:166) är ett extremt exportberoende land. Därför har vi aktivt arbetat för ett fritt varu- och tjänsteutbud över gränserna.. Det viktigaste undantaget från denna princip är jordbrukssektorn. I likhet med de flesta andra länder skyddas det svenska jordbruket genom gränsskydd och subventioner. Livsmedelsproduktionen ligger i i likhet med flertalet avsevärt över den inhemska efterfrågan. Överskotten avsätts med stora förluster på världsmarknaden. Kostnaderna för den förda jordbrukspolitiken riskerar att stiga till ohanterliga nivåer. Enbart under föregående regleringsår uppgick de direkta exportkostnaderna till följd av överskottsproduktionen till . Det är angeläget att vi i kommer till rätta med vår överskottsproduktion. Proposition 1985/86:166 innehåller dock inga förslag på hur man skall lösa dessa problem långsiktigt. Vi beklagar regeringens bristande ambition på detta område. För att begränsa överproduktionen på mjölk har man inom näringen beslutat om ett tvåprissystem. Om inget annat radikalt görs är risken stor att samhället och näringen ser sig nödsakade att även för andra produktionsgrenar gå ned på gårdsnivå och i helhet reglera vad och hur mycket varje enskild lantbrukare får producera. Därmed kommer mycket av den kreativitet och dynamik som kännetecknat svenskt lantbruk att gå förlorad. har i en rad motioner begärt utredning av möjligheterna att beträda den motsatta vägen, dvs. att inleda en avreglering av svenskt lantbruk för att få det mer marknadsanpassat. Vi inser att inte ensidigt och utan vidare kan ta bort gränsskyddet. Men kraven på förändring stöds av allt fler, och har från olika håll framförts förslag att samhället bör ersätta jordbruket för dess betydelse för vårt försvar, beredskap, landskapsvård, friluftsliv, turism m. m. genom arealersättning. Om man genom arealersättning av tillräcklig storlek och med invävt Norrlandsstöd kan eliminera gränsskyddet till ett skydd mot internationella dumpingpartier, eller på annat sätt marknadsanpassa det svenska lantbruket, bör utredas. Den begärda översynen av jordförvärvslagen - som bl. a. är av avgörande betydelse för möjligheterna att inom stödområdet bygga upp kombinationsjordbruk - skall nu inledas. Men vi anser att det är angeläget att vi parallellt härmed fullföljer livsmedelskommitténs arbete och utreder på vilket sätt vi kan förändra jordbrukspolitiken och stödet från samhället. När samhället genom gränsskydd och prisregleringar stöder vårt svenska Mot. 1985/86:615 lantbruk så gynnas de delar av landet som har de bästa produktionsförutsättningarna. Beräkningar visar t. ex. att på grund av högre arealavkastning så tillförs vid veteodling en hektar i . högre prisstöd än en hektar i . Vid odling av korn har motsvarande siffra beräknats till . Det är naturligt att huvuddelen av livsmedelsproduktionen sker i de områden som har de bästa förutsättningarna. Men av flera skäl vill vi behålla lantbruk över hela landet. Därför lämnar staten ett extra stöd - det s. k. Norrlandsstödet - till lantbruk i de delar av vårt land där klimat och jordmån försämrar förutsättningarna för näringen. I fp-motion 1985/86:222 av m. fl. redovisas utförligt den stora betydelse lantbruket har inom stödområdet, bl. a. ur försvars- och beredskapssynvinkel. Vid avspärrning eller krig kan stora transportproblem förväntas uppkomma, och det är därför viktigt att livsmedel produceras över hela landet. Vidare har familjelantbruket i norra stor regionalpolitisk betydelse. Det utgör ofta basen för småföretagande och är av avgörande betydelse för levande landsbygder, det rörliga friluftslivet och för turismen. har gjort en översyn av beräkningsmodellen för Norrlandsstödet. Lantbruksnämnderna har tagit ut typjordbruk inom stödområdet, och det faktiska utfallet för dessa har jämförts med utfallet för motsvarande lantbruk inom norra slättbygder och slättbygder. Översynen har visat att Norrlandsstödet under 1980talet varit otillräckligt. Den allmänna jordbruksstatistiken talar samma språk. Såväl åkerarealen, antalet kor som produktionen av mjölk, nötkött och potatis har sjunkit betydligt inom stödområdet som konkurser, ackordsuppgörelser och skuldsättningen ökat. framhåller: När det finns tendenser till generellt sänkt lönsamhet för jordbruket bör problemen i norra beaktas med extra varsamhet. Inom animalieproduktionen, som är livsnerven för stora delar av jordbruket i norra , har problemen varit betydande första hälft. Norrlandsstödet lämnas i form av bidrag till produktionen av mjölk, kött, fläsk, modersuggor, getter och potatis. Kostnadstäckningsgraden, dvs. ersättningen till lantbrukare för arbete och kapital i förhållande till kalkylerade kostnader har för beräknats till . För att det norrländska lantbruket skall uppnå motsvarande lönsamhet har jordbruksnämnden beräknat behovet av prisstöd för mjölk och kött - till vilka produktioner av Norrlandsstödet går - för de olika stödområdena enligt följande: Stödområde Mjölkkostnads- Köttkostnadsskillnad skillnad öre/kg öre/kg 2 a 73 573 2 b 56 ,, 3 49 439 10 Regeringen föreslår i proposition 1985/86:166 att Norrlandsstödet för budget- Mot. 1985/86:615 /87 totalt räknas upp med . Stödet skulle därvid uppgå till ca 410 milj. kr. vilket belopp är otillräckligt för att kostnadskompensera ] ordbruket. Inom stödområdet produceras fodersäd på ca . Regeringen har endast velat kompensera med en tredjedel av merkostnaden för denna produktion, och vidare företar regeringen en avtrappning av stödet inom områdena 3 och 4. anser att det tills vidare är angeläget att nuvarande åkerareal behålls inom stödområdet och att avtrappning för stödområdena 3 och 4 som bl. a. omfattar Bergslagen och norra och där stor arbetslöshet råder - ej sker. föreslår därför att stödet höjs till 550 milj. kr. Regeringen föreslår förlängning av investeringsförbudet inom animalieproduktionen . uttalar följande beträffande selektiva åtgärder för produktionsanpassning: Sådana åtgärder bör vara tidsbegränsade eftersom de - om de permanentas - har en tendens att medföra komplicerade detaljregleringar vilka verkar effektivitetshämmande. delar detta synsätt och anser att investeringsförbudet som infördes bör avvecklas. I den reviderade finansplanen föreslås ett med 8,5 milj. kr. förhöjt anslag till Skogsvårdsstyrelsernas myndighetsuppgifter och ytterligare 4,5 milj. kr. Dessa medel bör i stället användas till den föreslagna höjningen av Norrlandsstödet. har med anledning av proposition 1985/86:74 om jordbruksforskning yrkat att anslaget om försurning och skogsforskning sänks med 30 milj. kr. Dessa medel bör även kunna tas i anspråk för ovannämnda syfte. Slutligen har yrkat avslag på regeringens förslag om ett kapitaltillskott på 950 milj. kr. till Svenska Varv (prop. 1985/86:120). Resterande belopp för föreslagen höjning av Norrlandsstödet finansieras genom denna besparing. 2 1985/86. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att utöver vad regeringen föreslår anvisa 140 milj. kr. för prisstöd till jordbruket i norra , 2. att avslår regeringens förslag till lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1983:147) om förbud mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä, dels ändring i samma 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ett marknadsanpassat lantbruk. elterman (fp) () () ()