mot · G902Fi706 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi706 m. fl. (vpk) Nya finansieringsvägar för samhällets sjukvård Inom sjukvården finns stora eftersatta behov. Främst gäller det inom långtidssjukvården men också behovet av öppen vård och utbyggnad av hemsjukvården. För att kunna bygga ut sjukvården efter behov krävs nya finansieringsvägar. Avgifterna för den enskilde inom vården har nått en gräns där det föreligger uppenbar risk för att de fungerar som en spärr mot att söka vård. I många landsting är det även politiskt omöjligt att höja landstingsskatten ytterligare. En väg att öka inkomsterna till sjukvården, utan skatte- och avgiftshöjningar för den enskilde, är att ålägga de verksamheter som uppenbarligen förorsakar stora sjukvårdskostnader skyldighet att direkt svara för en del av sjukvårdskostnaderna. Av tillgänglig statistik kan man utläsa några områden där sambandet är klarlagt mellan det som förorsakat sjukdomen och vilka sjukvårdskostnader det medför. Exempel på sådana områden är sjukdom förorsakad av alkohol, rökning, trafikskador och sjukdom och ohälsa som ett resultat av arbetsmiljön. Att alkohol förorsakar sjukvården stora kostnader finns dokumenterat i flera undersökningar. Omkring en femtedel av alla patienter som tas in i akutsjukvården har alkoholproblem. Kostnaden för vården av alkoholskador uppskattades till 10 miljarder . tar staten in 5 miljarder i alkoholskatt. Mot bakgrund av de stora kostnader som alkoholen förorsakar sjukvården är det ett rimligt krav att hälften av alkoholskatten direkt tillförs landstingen. () har på uppdrag av gjort en beräkning av kostnaderna trafikolyckor. Enligt utredningen uppgick kostnaderna för sjukvård och produktionsbortfall till . Därav svarade sjukvårdskostnaderna för 760 milj. kr. Detta motsvarade av våra totala sjukvårdskostnader. Omräknat till dagens penningvärde blir det 1,1 miljarder. Motsvarande summa bör finansieras av bilismen. Samhällets kostnader för arbetsskador är betydligt svårare att utläsa ur befintlig statistik. När det gäller arbetsolycksfallens sjukvårdskostnader finns en beräkning från IHE för . Där uppskattas dessa kostnader till 400500 miljoner, vilket då motsvarade 0,70,av våra totala sjukvårdskostnader. Om vi utgår från att arbetsolycksfallen även utgör samma procentandel av de totala sjukvårdskostnaderna så innebär det en kostnad på 675 milj. kr. Den stora kostnad för sjukdom och ohälsa som förorsakas av arbetsmiljön Mot. 1985/86 i form av belastnings- och förslitningsskador samt skador i cirkulations- och Fi706 andningsorganen går ej att uppskatta på samma sätt som arbetsolycksfallen. Många av dessa skador visar sig inte förrän efter tio till . En rapport om hälso- och sjukvårdskostnader , som bl. a. diskuterades på läkarstämman i , visade att samhällskostnaden för belastningsskador uppgick till 11 miljarder. Omräknat till dagens penningvärde blir det en kostnad på 27 miljarder. En stor del av detta är kostnader på grund av produktionsbortfall, sjukskrivningar, förtidspensionering osv. Den direkta vårdkostnaden är svårare att uppskatta. En försiktig uppskattning kan göras med utgångspunkt från det årliga antalet anmälningar om arbetsskada. registrerades 200 000 anmälningar. Man kan förutsätta att samtliga besökte läkare , vid sjukskrivning och friskskrivning eller eventuellt fortsatt sjukskrivning. Den genomsnittliga kostnaden för läkarbesök är . och därmed skulle enbart läkarbesök i samband med arbetsskadeanmälningar kosta sjukvården 160 milj. kr. För att beräkna kostnaden för den slutna sjukvården krävs utförligare material. Med utgångspunkt från anmälningar om arbetsskada och arbetsolycksfall borde det vara möjligt att påföra företag en sjuk vårdsavgift i förhållande till den kostnad de förorsakar sjukvården och samhället på grund av brister i arbetsmiljön. Beräkningen kan ske med hänsyn till företagets storlek, geografiska läge och jämförelse med branschen som helhet. Denna avgift kan även få en preventiv verkan som resulterar i förbättrad arbetsmiljö. Inom vissa branscher kan det föreligga svårigheter att direkt utpeka ett företag som ansvarigt med hänsyn till att många arbetsskador blir uppenbara först . Därför bör det övervägas om en generell sjukvårdsavgift blir rättvisare och enklare att administrera. Tobakens inverkan på sjukvårdskostnaderna är ännu ej dokumenterad på samma sätt som alkoholens. Men med den kunskap som finns om tobakens inverkan på hälsan bör också en del av tobaksskatten gå till Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning om förutsättningarna för en finansiering av samhällets sjukvård enligt motionens intentioner. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)