mot · G902K412 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:K412 m. fl. (fp) Liberal datapolitik Datorer och datasystem bör i ett liberalt samhälle användas till att öka medborgarnas kunnande och medborgarnas insyn i samhällsprocesserna samt för att öka spridningen av makt i samhället. Möjligheter att med datatekniska hjälpmedel distribuera information underlättar förverkligandet av liberala intressen. Datateknisk rationalisering inom industri och offentlig förvaltning bör kompletteras av satsningar på att göra arbetsuppgifter mer innehållsrika och varierade. Datorsystem fungerar bäst i en verksamhet som tillåter de berörda människorna delta i utvecklingen av systemen. När system pådyvlats människor, riskerar man att de känner sig som slavar under systemet i stället för att vara systemets herrar. Då blir datorn inte det hjälpmedel till ökad effektivitet som det var tänkt. Ansvaret för omdömen och beslut bör ligga på människor och inte på maskiner de må vara hur välprogrammerade och intelligenta som helst. har formulerat följande: Datorer och vi människor har olika egenskaper, och kompletterar varandra fint, om var och en gör det den är bäst på. Datorn har gott minne, arbetar snabbt och pålitligt, blir inte uttråkad av enformighet. Men den är inte i stånd till skapande arbete, tycker inte om kvalitativa nyanser, och är dålig på att anpassa sig till nya situationer. Vi människor har dåligt minne, är långsamma, gör sällan samma saker på samma sätt två gånger i rad, och är opålitliga. I stället är vi anpassbara och kreativa, och är experter på kvalitativa skillnader. Misslyckas samarbetet mellan människa och maskin, är det vanligen för att människan tvingas in på datorns område i stället för att stolt hålla på sitt eget. De som arbetar i viss verksamhet skall stimuleras till att känna ansvar för att använda teknik som ger verksamhetsfördelar, ekonomiska, arbetsmiljömässiga, konkurrensmässiga osv. Det behövs forskning kring sambanden människateknik och utveckling av hjälpmedel som underlättar för användarna att medverka i systemutvecklingsprocessen. har sedan slutet särskilt uppmärksammat riskerna för ökade hot mot människors personliga integritet. Vår svenska datalag har ett liberalt ursprung. 1 1985/86. 3 sam!. Med mänsklig integritet menar rätten till en privat och skyd- Mot. dad sektor i varje människas liv. Integritet är i mycket fråga om att skydda K413 den enskildas möjlighet att bestämma över sitt eget liv, och bl. a. över de uppgifter som lagras i databaser om henne. vill minska människors makt att manipulera varandra vare sig dessa andra är statliga myndigheter, företag, organisationer eller andra enskilda. Inför stora byråkratier känner många människor maktlöshet. Därför är det angeläget att möta en ökad datorisering med åtgärder som förstärker människors rätt och möjligheter att själva reagera och bestämma. Vi har i tidigare motioner föreslagit en rad åtgärder för att skydda integriteten; de kraven kommer att bevaka i det arbete som data- och offentlighetskommittén utför med frågorna runt: Integritet, Offentlighet/sekretess, Tillgänglighet, Minskat användande av personnummer, Register bl. a. sjukvårdens, Grundlagsfäst dataskydd för medborgarna, Myndigheters rätt att sälja adresser ur sina register, Behov av skärpning av datalagen m. m. Balansen är svår mellan att ur integritetssynpunkt skydda datorlagrade personuppgifter och att i offentlighetsprincipens anda öka tillgängligheten till samhälleliga databaser. Denna tillgänglighet har förstärkts i och med att antalet hemdatorer med telefonanknytning ökat. Data- och offentlighetskommittén har enligt sina direktiv att analysera offentlighetsprincipens tillämpning på s. k. ADB-upptagningar. En god allmänbildning i datafrågor blir i ökande grad en förutsättning för att på olika sätt kunna delta i samhällslivet. Utbildning från grundskola till forskarnivå har också avgörande betydelse för hur vi som nation kommer att utvecklas. Ett av våra viktigaste konkurrensmedel är att befolkningen har en genomsnittligt högre utbildningsnivå än omvärldens. Våra utbildningssatsningar måste ge oss kompetens att efter våra resursförutsättningar dels kunna utveckla, dels kunna anpassa och tillämpa teknikutveckling och annan utveckling som kommer utifrån. För stora grupper av vuxna arbetstagare kan utbildning i och om databehandling vara skillnaden mellan att ha ett arbete och att vara arbetslös. De stora utbildningsinsatser som görs för att ge alla elementär utbildning om datasystem har två samtidiga effekter, dels minskar antalet outbildade inom datateknik, dels blir det än viktigare att kunna något om datorer. Komvux kan även inom detta område ge lågutbildade, både äldre och yngre, chansen att stärka sina möjligheter på arbetsmarknaden. Datadelegationens förslag om förstärkt breddutbildning på dataområdet bör förverkligas i den takt som finansiella resurser medger. har haft och har en negativ inställning till förnyelsefonderna. När nu den socialdemokratiska regeringen ändå förverkligat dessa fonder, kan finansieringen av breddutbildningen ske med medel från dessa fonder. Arbetsmarknaden kan inte heller räkna med att få i alla delar färdigutbil- Mot. dad arbetskraft, utan får ta på sig ett stort ansvar för att ge kompletterande K413 En konsekvens av detta är att gärna ser att lärlingssystem och flera industriskolor växer upp. Av det utbildningsutbud som dominerar kan man tro att programmering är nödvändigt i breddutbildning. Det huvudsakliga syftet med breddutbildningen måste emellertid vara att ge ökade kunskaper om datoriseringens möjligheter och begränsningar, inte göra oss alla till programmerare i t. ex. Basic. Skolan behöver genomtänkta och pedagogiskt anpassade programvaror för grundläggande datautbildning. Det är i första hand lärarna som bör formulera pedagogiska önskemål, och delta i metodikutvecklingen. Detta i sin tur förutsätter att lärarna haft möjlighet att inhämta egna kunskaper inom dataområdet. Det är tid för pedagoger att träda fram och tala om hur de vill att programvaran skall fungera i samspelet mellan lärare, elev och maskin. Detta skulle driva på utvecklingen, så att det kan växa upp programbibliotek inom olika ämnesområden där lärare och elever kan välja lämpliga program. Det är viktigt att tidigt i skolan ge kunskap om datateknik och industrins betydelse för samhällsutvecklingen. De lärare som har ansvar för undervisningen på lägre nivåer har ofta begränsad egen erfarenhet av industriellt arbete. Industrin och dess branschorgan bör aktivt kunna samverka med skolan i sådan undervisning. Särskilda åtgärder för att intressera flickor för tekniska yrken bör intensifieras. Exempel är sommarkurser i datakunskap som riktar sig bara till flickor, med ett utbildningsinnehåll som intresserar dem (s. k. enkönade kurser). Dessutom bör utbildning om datasystem särskilt betonas på utbildningslinjer med många flickor, t. ex. vårdlinjerna. De linjerna skall också utrustas med datorer . Flickor har fortfarande få kvinnliga förebilder med teknisk utbildning eller tekniska yrken. Så mycket som möjligt måste därför göras för att få flera kvinnliga lärare i tekniska ämnen, eftersom mycket visar att förebilder är viktiga. Arbetsförmedlingarna bör också uppmuntra flickor till att göra mera okonventionella val av kurser och beredskapsarbeten. fanns i stora grupper en markant teknikfientlighet. Datorisering fick symbolisera allt ont som kunde tänkas . Från ansvarigt håll talades om datorstopp och datorskatt. förändrades emellertid debatten, inte bara i utan i hela . Den nya tekniken började ses som en möjlighet att få i gång de ekonomiska hjulen. Man började också inse att arbetslösheten i inte var en följd av för stora investeringar i personal och ny teknik, utan tvärtom. kan konstateras att bristen på kvalificerade tekniker var och är allvarlig. Teknikerbristen och bristen på datasystemkunskaper fokuserar på vikten av strukturella branschförändringar, och att detta även långsiktigt kräver ännu flera tekniker. Nya branscher behöver utvecklas, och inte bara de traditionella. Även andra faktorer bidrar till att behovet av tekniker ökar t. ex. att en 3 1* 1985/86. 3 sami Nr K4I24I5 önskvärd decentralisering av nu centrala datasystem leder till att behovet av Mot. 1985/86 tekniker ökar. En utveckling med allt snabbare strukturella förändringar, som berör allt flera människor, ställer stora och nya krav på teknikerutbildningen inom datasystemom rådet. har i årets partimotion angående högskola och forskning närmare utvecklat tankegångar om teknisk utbildning. Samverkan mellan utbildning och näringsliv är nödvändig och har betydelse på både lång och kort sikt. Den ökar förståelsen för varandras möjligheter inom dataområdet. De samverkansformer som finns bör kunna utvecklas mera. Ett exempel är adjungerade professorer, som bör kunna tillsättas snabbare inom elektronik- och dataområdet när högskolorna behöver förstärka sin kompetens. Förhållandet mellan humaniora och teknik diskuteras livligt. Ofta frågas om det finns någon plats för humanister i datavärlden. På det svarar ja, och tillägger att det är människan som skall styra datorerna och råda över tekniken. 1 dagens datasystemutveckling och forskning finns frågor av humanistisk och moralisk karaktär som borde lyftas fram. Utvecklingen av datoriserade expertsystem är ett sådant område. I expertsystem försöker man mata in sådana kunskaper att systemet skall kunna fungera i rollen som expert och rådgivare. Ett exempel är att man försökt använda datorer som samtalspartner till patienter inom psykiatrin i stället för läkare eller annan personal. Ännu så länge är det endast fragment av mänsklig erfarenhet och mänskligt omdöme och sunt förnuft som kan programmeras i språk som datorer förstår. Denna fragmenterade kunskap kan inte ersätta sammanhängande mänsklig kunskap. I en studie som behandlar ingenjörers framtida yrkesroll sägs att de studenter som har läst samhällsorientering, språk, historia och biologi har en bättre grund för sina nya tekniska kunskaper än de som inte har dessa ämnen i sin bakgrund bristen på språk och perspektivskapande ämnen uppvägs inte av kunskaper i teknik från gymnasiet. Slutsatsen är att tekniker såväl som humanister behöver förmåga till perspektiv och förmåga att med sunt förnuft och breda kunskaper avgöra om resultat är rimliga. I vår partimotion angående högskola och forskning har vi närmare utvecklat vår syn på bl. a. förhållandet mellan grundforskning och tillämpad forskning. Vi hänvisar till denna motion, men vill i detta sammanhang särskilt fästa uppmärksamhet på nya s. k. sektorsansvar för teleforskning. Enligt vår mening är det onaturligt att en myndighet som också själv bedriver affärsverksamhet har tilldelats sådant ansvar. Det önskvärda är i stället att forskningsansvar ligger hos STU och andra forskningsråd. forskningsansvar och därvid tillgängliga medel bör överföras till dessa organ. I och med detta bör STU kunna genomföra en vidgad kunskapsutveck- 4 ling inom svensk informationsbehandling. Detta är utan tvekan till stor fördel för universiteten och vår industriella utveckling. Som en vidareutveckling av dessa insatser bör tillämpningsprojekt av större informationssystem med sociala effekter kunna genomföras inom områden där avancerad telekommunikation används. Detta kan röra distribuering av arbetsmöjligheter (t. ex. i grannskapscentraler), distansutbildning m. m. Instrumentet teknikupphandling bör enligt vår mening användas i första hand inom områden där marknaden inte fungerar med full kraft och flexibilitet. Teknikupphandling inom produktgrupper där marknaden är snabbt föränderlig och fungerar i full konkurrens leder, på grund av teknikupphandlingens långa cykeltid, ofta till försenade produkter som inte är helt up-todate. Teknikupphandling bör enligt vår mening användas på områden som inte har dessa kännetecken, t. ex. där målgruppen är skarpt definierbar, och avståndet mellan konsument och producent är litet. I vår motion om telepolitik har vi presenterat de reformer som enligt vår mening är nödvändiga på telekommunikationsområdet. Detta utgår från att det är nödvändigt att dela upp i en myndighetsdel och en affärsverksdel. Den senare kan därefter till en del successivt privatiseras. En ökad konkurrens kan åstadkommas genom att underlätta etablering av alternativa telenät, som t. ex. använder satellitteknik. nuvarande monopol på modemer för högre hastigheter, samt för företagsväxlar, bör upphävas. Vi hänvisar vidare till den nämnda motionen. Debatten om bildskärmars eventuella negativa hälsoeffekter har preciserats genom den expertrapport som publicerats av datadelegationen. Det har visat sig att viss information i den förda debatten sannolikt varit överdriven, medan fakta saknats i andra sammanhang. Det är särskilt kring eventuell s. k. elektromagnetisk strålning från bildskärmar som kunnandet visat sig otillräckligt bland experter inom och utanför vårt lands gränser. Vidgad forskning om dessa problem är därmed nödvändig. Arbetarskyddsfonden har här goda möjligheter att på ett riktigt sätt disponera tillgängliga forskningsmedel. Provning av datautrustningar av hälsoskäl kan komma i fråga efter klart och entydigt definierade riktlinjer. Dessa riktlinjer bör skarpt avgränsa de skäl för vilka provning bör genomföras. diskuteras hur de upphovsrättsliga lagarna skall tillämpas för datorprogram. Programmen drar oftast stora utvecklingskostnader eftersom de tar att utveckla och kräver kvalificerad datorkompetens dvs. människor med lång utbildning och stor erfarenhet. är det mycket enkelt att kopiera program och kopiorna blir lika bra som originalen. Det är också mycket svårt att kontrollera kopiering för eget bruk. Kan inte upphovsrätten garanteras så hämmas människors motivation och kreativitet när det gäller att utveckla nya programvaror. Det går dessutom alltid att träffa avtal mellan användaren och producenten om att det i enskilda fall skall vara tillåtet att kopiera. anser att en generell utgångspunkt skall vara att kopiering inte skall vara tillåten för datorprogram. Vi återkommer till dessa frågor när föreläggs en proposition i ämnet. En huvudregel skall, enligt uppfattning, vara att datorlagrad personinformation enbart skall användas för de syften, för vilka informationen samlades in. Samkörningar av personbundna dataregister bör användas mycket restriktivt. En ökad frekvens av datorbaserade register leder lätt till ökad byråkratisering genom att tekniken gör det så lätt att utvidga registreringen. menar att ökade ansträngningar skall inriktas på att sanera och minska antalet anledningar till dataregistrering och kontroll. anser också att användandet av personnummer på mer eller mindre slentrianmässiga grunder måste motarbetas. Personuppgifter kan datummärkas vid lagringstillfället. Om detta datum visas tillsammans med uppgifterna är det i flera fall möjligt att se om informationen blivit inaktuell i databaserna. Alla åtgärder som är möjliga skall göras för att höja kvaliteten på de lagrade uppgifterna. Förutom sekretessmärkning kan också uppgifter i databaser relevantmärkas. Detta kan motverka att terminalanvändare får tillgång till för stora mängder uppgifter, och i stället bara når de uppgifter som är nödvändiga och befogade. Samhällets utsatthet för risker av allvarlig natur har ökat som en följd av att allt fler funktioner datoriserats och centraliserats. Sårbarhetsberedningen framhåller att "när ett datasystem växer sig alltför stort tappar användarna, beslutsfattare och experter överblicken och kontrollen över det. Det man inte kan överblicka kan man inte heller skydda. Säkerhet och sårbarhet är två begrepp som ofta syns i debatten. Orden ger gärna intryck av att det endast handlar om krig, sabotage och spioneri vilket de naturligtvis också kan göra. handlar det i den aktuella de hatten om företags och myndigheters vardagstillvaro och negativa konse- Mot. 1985/86 kvenser på verksamheten av att den är sårbar t. ex.: K413 att man inte kan komma åt den lagrade informationen och därmed inte kan ge den service som förväntas (strömmen har gått eller maskinen är sönder), att man fattar felaktiga beslut på grund av dålig datakvalitet (felaktiga, ofullständiga eller inaktuella uppgifter), att uppgifterna i datasystemet fallit i fel händer och kan användas för att skada människor, myndigheter eller företag (kallas också intrång). Frågor om sårbarhet och säkerhet bör beaktas redan då datorsystemen utvecklas detta gäller både stora och mindre system. Företag och myndigheter bör tänka igenom vilka risker som finns och bestämma vilken säkerhetsnivå systemen skall hålla utifrån den verksamhet som bedrivs. Datasystem som berör vitala samhällsintressen måste omgärdas med stor säkerhet, eftersom skadorna kan bli stora. Myndigheter och företag som ansvarar för sådana system bör åläggas att föra sekretessbelagda katastrofplaner över sina mest känsliga system. Det skall inte kunna förekomma att en myndighet beställer en heltäckande kartläggning av transportsystem som i sig är så detaljerad att den riskerar utnyttjas av utländska militära intressen. anser att det finns anledning att hysa oro över telenätets dåliga tillförlitlighet i krislägen skulle stora svårigheter för kommunikationerna uppstå, med förödande konsekvenser för landet. Sårbarhetsberedningen har utfört ett värdefullt arbete, genom att den kunnat ta hänsyn till sårbarhetsfrågor inom såväl privat som offentlig sektor. Den har avslutat en viktig fas av sitt arbete. Till dess en lämplig ny organisatorisk form för dess verksamhet hittats, bör dess verksamhet fortsätta. Informationsteknologi som hjälpmedel för handikappade Modern informationsteknologi ger oss utomordentliga möjligheter att överbrygga många typer av handikapp. De färdigheter som med lämplig teknik kan övas in av människor med besvärande handikapp kan innebära en revolutionerande möjlighet till helt vanligt liv och intensifierade mänskliga kontakter. Bland de tekniska möjligheterna kan nämnas utrustning för syntetiskt tal samt vokal inmatning direkt till datorer, bildförstorande terminaler som kopplas samman i telefonkonferenser, generell distribution av morgontidningar till synskadade per radio m. m. Starka sociala och medmänskliga skäl talar för att ge hög prioritering till utveckling av hjälpmedel för handikappade, på basis av modern informationsteknologi. Vi menar att med hjälp av modern teknik kan arbetsmarknaden öppna sig för människor med handikapp en arbetsmarknad där de inte har anledning att känna sig handikappade. Möjligheter finns t. ex. för ökad geografisk decentralisering av arbetsplatserna, liksom för ökad flexibilitet och småskalighet faktorer som kan vara underlättande. Svensk industri skall självklart även exportera de produkter som utveck- Mot. 1985/86 lats på detta område. Konsumentpolitiken domineras av uppfattningar från olika kollektiva organisationsföreträdare. Den enskilde konsumenten har ofta begränsade möjligheter att göra sin röst hörd. Det är framför allt genom mer kunskaper i samband med de många enskilda inköpsbesluten som konsumenten kan hävda sig. Därigenom uppnås att efterfrågan i ökande grad får inflytande över utbudet av produkter på marknaden. Dagens konsumentpolitik uppmärksammar alltså alltför sällan den enskilde konsumentens möjligheter och svårigheter i de många köpsituationerna. Liberal konsumentpolitik innebär att intresse i första hand inriktas på konsumenten, och inte på konsumentorganisationerna. Möjligheterna att ställa marknads- och produktöversikter till den enskilde konsumentens förfogande har ökat. Med datatekniska hjälpmedel kan tillgängliga varuöversikter numera enkelt matas in i konsumentdatabaser. Dessa kan via det allmänna telefonnätet göras tillgängliga för den enskilde konsumenten vid köptillfället i handeln, i varuhus, på offentliga platser, och i hemmen. Många tusen hushåll har redan hemdatorer med modemanknytning. har också ökande mängder s. k. publika terminaler på postkontoren. En intensifierad produktupplysning av översiktstyp från t. ex. branschorganisationer och varuhuskedjor bör kunna ta dessa hjälpmedel i bruk. Det är naturligt att branscherna själva bygger upp och driver dessa databaser. Uppenbarligen behövs även vidgade ansträngningar för att få fram själva översiktsuppgifterna för olika produktgrupper. Distributionen av dessa direkt till konsumenten har emellertid starkt underlättats med den moderna teknikens utveckling. Den konsumentpolitiska kommittén valde att ej närmare belysa dessa frågor. Detta var olyckligt. bör öka sitt intresse för frågorna kring praktiska normer och standarder för varuöversiktsupplysning direkt till den enskilde konsumenten. Det bör finnas en samordning av olika presentationsformer för datoriserad varuöversiktsupplysning. Sorn följd av vad som i motionen anförts hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad vi i motionen anfört angående forskning om sambanden mellan människa, teknik och systemutveckling, [2. att beslutar att hos regeringen begära förslag om vidareutveckling av datautbildningen för flickor,1] [3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till kän 1 1985/86:Ub286. na vad i motionen anförts om behovet av humaniora inom teknikut- Mot. 1985/86 bildningen,1] K413 4. att beslutar att hos regeringen begära förslag om datummärkning av personbundna uppgifter och s. k. relevansmärkning i dataregister, 5. att beslutar att hos regeringen begära att sårbarhetsberedningen tills vidare skall fortsätta sin verksamhet, 6. att beslutar att hos regeringen begära förslag om hur myndigheter och företag skall kunna upprätta katastrofplaner för sina mest känsliga register, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsningar på informationsteknik för handikappade, [8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om normarbete kring datorstödda varuöversikter riktade direkt till konsument.2] () () () () () () 1 1985/86:Ub286. 21985/86:L260.