mot · G902ub509 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86: Ub509 m. fl. (fp) Lärarutbildningen och anställning av lärare Om en behörig lärare erhåller en tjänst som omfattar minst en termin, skall han eller hon enligt gällande bestämmelser ha ett tillsvidareförordnande på tjänsten. För behörighet till tjänst fordras bl. a. betyget Godkänd i lärarskicklighet. Detta betyg anses innebära lärarlegitimation. Det alternativa betyget Underkänd, som inte ger behörighet, utdelas ytterst sällan. Detta har medfört att för läraryrket direkt olämpliga personer har fått lärarlegitimation. Regeringen har intagit ståndpunkten att betygsättningen av inte bara lärarskickligheten utan även ämnesstudierna inom lärarutbildningen skall omfatta ett enhetsbetyg - betyget Godkänd - i de ämnen som ingår i ett lärarbetyg. Det vanligaste argumentet för ett enhetsbetyg Godkänd inom lärarutbildningen är att graderade betyg omöjliggör det samarbete studenterna emellan som skolans läroplaner föreskriver. Vi kan inte acceptera denna uppfattning. Kravet på kunskap och möjlighet till social fostran står inte i något motsatsförhållande. Betygsättning är inte något hot mot samarbete mellan elever och lärare, om ett gott socialt klimat i övrigt råder i undervisningssituationen. Det finns många exempel på ett fint samspel mellan lärare och elever i en skola med betyg. Väl inhämtade teoretiska kunskaper hos lärare bör inte nedvärderas. Det kan inte vara rimligt att den som läser 40 poäng i matematik på ämneslärarlinjen enbart kan underkännas eller godkännas, medan en studerande som läser en enstaka kurs i matematik om 40 poäng kan få Underkänd, Godkänd eller Väl godkänd. Ett enhetsbetyg är inte tillräckligt för att garantera kvalitet i lärarutbildningen. Tentamensansträngningarna anpassas efter minimikraven. Det måste vara ett eftersträvansvärt samhälleligt mål att betygssystemet inom lärarutbildningen är sådant att det stimulerar de studerande att göra så goda studieprestationer som möjligt. Skyldigheten för högskolelärare att utöva kunskapskontroll med graderade betyg får också som följd att ett sådant kvalitetstänkande främjas som behövs i morgondagens skola. Enligt regeringens fattade beslut om anställningsförordning skall tjänstetillsättning ske på grundval främst av skickligheten för arbetsuppgifterna i tjänsten. Meritvärdet av förtjänst (tjänstetid) får en generellt sett minskad betydelse. Principen att skicklighet skall betonas starkare än tjänstetid gäller också vid tillsättning av lärartjänster inom det statligt lönereglerade området. Ett enhetsbetyg Godkänd inom lärarutbildningen är inte tillräckligt för att garantera en fungerande urvalsgrund i vad gäller alla nyexaminerade lärare, när de söker sina anställningar. Alla har nämligen betyget Godkänd och ingen har större skicklighet än de andra i fråga om teoretisk kunskap och förmåga att fullgöra uppgifterna. Ett enhetsbetyg av detta slag ger ingen som helst vägledning i en urvalssituation. Det är inte rimligt att de nyexaminerade efter sin utbildning skall drabbas av ett anställningssystem, där personkontakter och inställsamhet ger högsta utdelning. En lärarutbildning utan andra vitsord än Godkänd torde inte heller godtas av de skolledningar som skall anställa nya lärare. Mot bakgrund av vad som redovisats är det nödvändigt att det ges möjlighet till andra bedömningsgrunder än Godkänd inom lärarutbildningen. Från Underkänd kan här bortses, eftersom detta betyg inte ger behörighet att undervisa. bör därför begära att regeringen vidtar åtgärder beträffande vitsord inom lärarutbildningen så att även unga, duktiga lärare kan komma i fråga vid tillsättning av lärartjänst på grundval främst av skickligheten för arbetsuppgifterna. att begär att regeringen i enlighet med vad som anförts i motionen vidtar åtgärder beträffande lärarutbildningen så att tillsättning av lärartjänst kan ske på grundval främst av skickligheten för arbetsuppgifterna. () () 1985/86 Ub509