mot · G902Sk550 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk550 Slopade av skatten på reklamtrycksaker När skatten på annonser och reklam infördes varnade såväl skatteutskottet som tunga remissinstanser, bl. a. RSV, för de svårigheter som lagen skulle komma att bereda myndigheter, trycksaksköpare och tryckerier. Farhågorna har besannats. Som skattefogdar åt staten tvingas tryckerierna till studier av utomordentligt svårtolkade lagar och anvisningar. De måste bedöma vilka trycksaker som är skattepliktiga - en uppgift som inte ens skattemyndigheternas heltidsengagerade experter klarade av. Tryckerierna måste föra långa diskussioner med sina kunder om syftet med utgivningen, trycksakernas spridning och kundens juridiska status etc. De måste lusläsa trycksakerna för att hitta ett eller annat s.k. värdeomdöme. De måste dela upp sina kalkyler i skattepliktiga resp. skattefria kostnader, skaffa uppgifter från kunder och underleverantörer om tillhandahållet material m. m. De måste bokföra, debitera, deklarera och inbetala skatten, deltaga i och åtgärda skatterevisoner, begära förhandsbeskedet etc. Eftersom tryckerierna har ansvaret för debiteringen av skatten råkar de ofta i konfliktsituationer där de har svårigheter att hävda sig gentemot kundrs och konkurrenters uppfattningar. Om tryckerierna gör felbedömningar kan de få svårigheter att efterdebitera skatten och kan hotas av höga straffavgifter. Med några få undantag är berörda tryckerier små företag. Deras möjligheter att hitta rätt i reklamskattelagens irrgångar är mycket beräknande. De personer som handhar reklamskattefrågorna på tryckerierna klagar över svårigheterna och arbetsbördan. Även revisorer upplever svårigheter att göra en korrekt bedömning. I RSV:s anvisningar och förhandsbesked samt RR:s domar finns belysande exempel på de besvärliga förhållanden under vilka tryckerierna och övriga inblandade arbetar. Där framgår hur lagar och anvisningar har ändrats , men också hur omöjligt det varit att åstadkomma några förbättringar och hur förvirrad situationen är. Nya metoder för trycksaksframställning kan tvinga fram en utvidgning av skatteskyldigheten till innehavare av kontorsutrustningar såsom kopiatorer och printrar. Många småföretag - ännu mera amatörer på tolkningen av lagen än tryckerierna - dras in i härvan och kontrollapparaten måste mångfaldigas utan att skatteintäkterna stiger i motsvarande grad. Reklamskatten på trycksaker är ett skolexempel på krångel som bör avskaffas. Det är angeläget att uppmärksammar att som skatten existerat så har det inte gått att komma tillrätta med problemen med beskattning av trycksaker. Trots aktningsvärda försök har effektiva metoder för förenklingar visat sig svåra att finna. Det kan vara så att småföretagare inte kan ägna sig åt att tolka och driva in skatt så komplicerad som skatten på reklamtrycksaker, en skatt som är både logisk och inkonsekvent. Ett slopande av skatten på trycksaker - som utgör en mindre del av den totala annons- och reklamskatten - skulle kunna finansieras genom motsvarande sänkning av presstödet. Med anledning av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande slopande av skatten på reklamtrycksaker. 1985/86 Sk550