mot · G902575 · 1986-05-13 00:00:00 — Motion till 1985/86: 575 och () Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /87, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1985/86:150) drabbades och av mycket allvarliga översvämningar. Industrier och bostadshus måste överges. En damm raserades på ett sätt som knappast någon räknat med i . Broar förstördes av vattenmassorna. i vår har samma regioner upplevt en mycket kraftig vårflod. Det som hänt och måste därför tas med mycket stort allvar i de båda länen. Det var mycket nära att E4 skulle skäras av, vilket i så fall medfört betydande störningar i transporterna till och från . Regionala översvämningar kan därför få påverkan på stora delar av landet. Kommunikationerna är känsligare än man kanske trott i fredstid. Översvämningarna borde ha kunnat förutses tidigare än som skedde. Grundvattennivån var mycket hög efter rikligt regn . När så starka skyfall kom förmådde inte marken ta upp mer vatten, och vattensystemen svämmade över. utfärdade i mycket allmänna ordalag en varning någon tid innan översvämningarna började, men länsstyrelserna kunde knappast tolka innebörden i varningen. Någon som helst varning fördes därför inte vidare från länsstyrelserna till de kommuner som sedan drabbades hårdast. I kompletteringsproposition 1985/86:150 tas i bil. 3 upp förebyggande åtgärder m. m. mot jordskred och andra naturolyckor. Resonemangen utgår där främst från jordskred men även översvämningar nämns. Propositionen föreslår att skall få högst , för att genomföra översiktliga undersökningar. Vidare föreslås att inom ramen för det extra skatteutjämningsbidraget skall 25 milj. kr. avsättas för bidrag till särskilt utsatta kommuner för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor. Vi finner det positivt att dessa två former för ekonomiska insatser nu skapas. Huruvida beloppen är de mest ändamålsenliga är svårt att bedöma. Det finns ingen samlad kunskap om vilka förebyggande insatser som vöre mest lämpade i en avvägd insats mot naturolyckor. Vi har intrycket att beloppen främst dimensionerats mot bakgrund av jordskredsrisker, vilka ju också analyserats under genom geotekniska undersökningar. Vad som behövs för och - och kanske också för andra regioner - är ett försök till samlat program för att reducera översvämningsrisker och för att mildra verkningar när de ändå uppträder. Det naturliga synes vara att länsstyrelserna i de båda länen - direkt från Mot. regeringen eller via det nya - ges i uppdrag att hålla samman ett programarbete i syfte att motverka översvämningar. När ett sådant program tagits fram måste det ankomma på regeringen att inför redovisa om önskvärda åtgärder kan inrymmas inom de anslagsnivåer som föreslås eller om ytterligare medel behövs. Vi vill exemplifiera med åtgärder som bör kunna vidtas: o måste utforma ett förvarningssystem i samverkan med länsstyrelser och kommuner. o Kraftföretagen bör ges upplysningsskyldighet om vattennivåer och annat som har betydelse i sammanhanget, o , eventuellt kombinerade med vägbyggen, bör kunna ordnas på sådant sätt att riskerna minskas för lågt belägna fastigheter, o Broar och dammar bör kunna förstärkas där så anses befogat, o Hänsynsfullt utförd rensning av forsnackar kan också vara en åtgärd, o i kommuner med översvämningsrisker kan behöva tillföras extra resurser, främst så att insatser kan sättas in tidigt och i tillräcklig mängd. En näraliggande tanke är därvid att också utnyttja civilförsvarsorganisationens personal och materiel. Genom att ledningen av civilförsvaret överförs till kommunerna vore en sådan fredstida användning möjlig på ett smidigt sätt. Det förutsätter dock att nuvarande lagstiftning ändras så att civilförsvarsenheter kan nyttjas vid fredstida naturolyckor eller vid andra större olyckor. Ett sådant utnyttjande av civilförsvarets personal förutsätter därvid att personalen utbildats och övats. Ett lokalt rekryterat civilförsvar bör naturligt kunna vara den förstärkningsresurs som finns redan för fredstida svåra lägen i en kommun eller region. Man bör, med dessa och andra åtgärder, kunna få förstärkningar både i det förebyggande arbetet och i fråga om förvarning och möjligheter att göra kraftfulla undsättande insatser. De lokala förhållandena varierar starkt, vilket gör att kommunerna måste ha ett huvudansvar i det praktiska arbetet. Vi menar att statsmakterna ändå bör ta på sig uppgiften att stimulera olika intressenter så att underlag kan tas fram för ett samlat åtgärdsprogram kring översvämningsrisker. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär att ett åtgärdsprogram tas fram i syfte att komma till rätta med översvämningsproblemen, i första hand i och . () ()