mot · G902U305 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:U305 m. fl. (m, s, fp, c) Svenskundervisningen i utlandet En av Svenska institutets huvuduppgifter är att stödja och ge service åt undervisningen i svenska sorn främmande språk i utlandet. Trots att är ett litet land med ett språk som bara talas av ca 8 miljoner människor är intresset för att studera vårt språk, vår litteratur och vår kultur häpnadsväckande stort runt om i världen. Undervisning i svenska ges vid mer än 200 universitet och över 300 vuxenundervisningsinstitutioner i ett trettiotal länder. Den övervägande delen av denna verksamhet återfinns i , både i väst och öst, men också i andra världsdelar undervisas det i svenska: i vid ett femtiotal universitet och lika många vuxenskolor, i förekommer vuxenundervisning, i undervisas i svenska vid universitet i , och , och i och är svenskundervisningen omfattande. I är svenskundervisningen mest utbredd i , , , och , men den förekommer i de flesta europeiska länder, ofta på akademisk nivå. skedde med bistånd från en kraftig utbyggnad av den akademiska svenskundervisningen i . En överslagsberäkning ger vid handen att ca 50 000 personer utanför studerar svenska som främmande språk. Antalet lärare uppgår till flera tusen. Därav är ett åttiotal s. k. svenska lektorer, dvs. svenska akademiker med examen i bl. a. svenska. De flesta av dessa är förmedlade av och understöds ekonomiskt av SI. Fördelarna för med de omfattande svenskstudierna utomlands är uppenbara: Genom att studera vårt språk, vår kultur och vårt samhällsliv uppnår de utländska studenterna mycket mera djupgående kunskaper om vårt land än som vore möjligt på annat sätt. Ett bättre, och för billigare, sätt att sprida kunskap om än att stödja sådana studier torde knappast finnas. För att det skall vara möjligt att sprida svensk litteratur i utlandet erfordras en kader av välutbildade översättare och förlagsredaktörer runt om i världen. Dessa personer utbildas i regel vid högskolor med svenskundervisning utomlands. Särskilt i mindre språkområden spelar sådana personer en helt avgörande roll för möjligheten att där ge ut svensk litteratur. Utomlands verksamma personer som fått en högskoleutbildning i bl. a. svenska spelar en mycket viktig roll i alla slags kontakter med : inom handel, vetenskap, kultur osv. Värdet av dessa Sverigespecialisters insatser kan ej överskattas. De svenska lektorerna fungerar ofta som kulturambassadörer för vårt land Mot. 1985/86 även utanför universitetsvärlden. Svenskinstitutionerna blir ofta mötesplats U305 för kulturella aktiviteter som t. ex. föredrag, filmvisningar, utställningar. Detta är viktigt inte minst nu då är lika intressant som modelland. I då universiteten i många länder drabbas av stora ekonomiska nedskärningar är klimatet utomordentligt kärvt för de s. k. små språken. De utländska institutionerna behöver svenskt stöd genom förmedling av dugliga lektorer, hjälp med undervisningsmaterial, gästföreläsare från , stipendiemöjligheter för de svenskstuderande för vistelse i , sommarkurser etc. för att kunna fortsätta sitt arbete. De svenska insatsmöjligheterna blir allt viktigare. Detta gäller t. ex. för universitet i för så betydelsefulla länder som , , och inte minst , där svenskundervisningen utan aktivt svenskt stöd är hotad vid flera universitet. vaknar intresset för och studier i svenska i nya länder, bl. a. och , där det inte bedrivits någon akademisk undervisning i svenska. Det är då av utomordentlig vikt att har resurser att möta detta nya intresse genom adekvata stödinsatser. Förhållandena vid utländska universitet skiljer sig från vad som gäller i vårt land. Även om de utländska universiteten betalar lön till anställda gästlärare är det inte möjligt att klara levnadskostnaderna på denna lön. För tjänstgöring i öststatsländer gäller att lönen utbetalas i icke konvertibel valuta, medan tjänstgörande lektor i praktiskt taget alla fall har ekonomiska skyldigheter i hemlandet, studieskulder, bostadslån eller underhåll. Han eller hon har också kostnader under semestertid i . En minskning av stödet till svenskundervisningen utomlands skulle göra det mycket svårt att besätta lediga tjänster, vilket skulle medföra att undervisningen koncentrerades till enbart länder med konvertibel valuta. Vi anser det viktigt att kunskap om svenska språket, svenskt samhällssystem och svenska levnadsförhållanden sprids i alla geografiska riktningar. Andra kostnader som drabbar utlandslektorerna är hyreskostnader som vida överstiger såväl vad som betalas hemma som vad landets egna innevånare själva betalar. Vid utlandstjänstgöring i statlig och enskild tjänst gäller vanligtvis att bidrag utgår till flyttningskostnaderna. betalar ett årligt belopp till utlandslektorerna som skall täcka såväl ökade levnadskostnader som utgifter för flyttning. Beloppen varierar men ligger runt . Denna summa skall jämföras med anslagen till de forskare som ges möjlighet till vistelse vid utländska universitet i enlighet med beslutet om ökad internationalisering av forskarutbildningen. Här kan det röra sig om mångdubbelt högre belopp. Den ekonomiska situationen för våra utländska lektorer är verkligen prekär. Enligt utrikesministerns direktiv budgetproposition tillsattes en interdepartemental arbetsgrupp med uppgift att se över verksamheten. En rapport avlämnades . I denna bedöms en ökning av de ekonomiska resurserna för institutets svenskundervisning som väsentlig. Lektoratsstödet bör vidare tas upp till förnyad prövning sedan institutet återkommit med förslag till prioriteringskriterier. Årets budgetpro- Mot. position begränsar sig till att föreslå en förstärkning av resurserna till kurs- U305 och konferensverksamhet med . genom omfördelning från D 3, Övrig information om i utlandet. Institutets stöd till svenskundervisningen hamnar därmed i ett utomordentligt svårt läge. Stödet har urholkats kraftigt . Lektorernas ekonomiska villkor är närmast generande för vårt lands kulturpolitik om vi beaktar deras stora insatser för i utlandet. Många är tvingade att ta privata lån eller använda sparade medel för att kunna tjänstgöra som lektorer. Personer med familj är i det närmaste helt utestängda från lektorstjänsterna av ekonomiska skäl. En förbättring av lektorernas villkor är nödvändig, vilket framförts i institutets petita. Vi anser därför att de av regeringen föreslagna . som enligt propositionen skall överflyttas från anslaget D 3 till D 1 utökas till . Därvid skulle en förstärkning av anslaget till svenskundervisningen i utlandet på . åstadkommas förutom de i propositionen föreslagna ökade resurserna på . till kurs- och konferensverksamhet. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att till för /87 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att till Övrig information om i utlandet för /87 anvisar ett reservationsanslag av . () ()