ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02sk119 · 1986-11-18 00:00:00 — Motion till 1986/87:Skll9 och () Beskattningen av traktorer (prop. 1986/87:50) I regeringens proposition 1986/87:50 om beskattning av traktorer föreslås att bilar som byggs om till traktorer, s. k. A-traktorer, oavsett tjänstevikt och användningssätt generellt skall hänföras till skatteklass I (trafiktraktorer). Övergångsvis skall enligt propositionen A-traktorer som används i bl. a. jordbruk alltjämt få tillhöra klass II . I jordbruket finns uppskattningsvis 2 000-2 500 A-traktorer med en tjänstevikt över . En omföring av jordbrukets A-traktorer till klass I skulle överslagsmässigt medföra en ökad skattebelastning på 15 milj. kr. om traktorerna är avställda . På grund av den höga skattebelastningen kommer de trafiksäkra A-traktorerna att försvinna, varför den ökade skatteintäkten endast blir temporär. I stället kommer konventionella jordbrukstraktorer att utnyttjas, vilket ger jordbruket högre kostnader utan att skatteintäkten ökar. Som skäl till förslaget att hänföra A-traktorerna till klass I brukar anges dels den oroande skadeutveckling som föreligger för A-traktorer som används som nöjesfordon för ungdomar mellan , dels att det finns skäl att misstänka att klass Il-registrerade A-traktorer i vissa fall otillbörligt utnyttjas som klass I-traktorer, vilket inneburit konkurrensfördelar visavi lastbilsåkerierna. Det är de mycket lätta A-traktorerna som i stor utsträckning utnyttjas som nöjesfordon av ungdomar . Som trafiksäkerhetshöjande åtgärd accepterar vi att A-traktorer med en tjänstevikt under hänförs till klass I (trafiktraktorer), med den beskattning som propositionen föreslår. Vi anser att A-traktorer med en tjänstevikt över och som uteslutande används för transport av produkter eller förnödenheter i lantbruk, skogsbruk, yrkesmässig växtodling eller yrkesmässigt fiske även fortsättningsvis bör hänföras till klass II. I den mån klass Il-traktorer används felaktigt kan denna indelningsgrund användas för att stävja sådant missbruk. Några skäl för att generellt hänföra A-traktorerna till klass I föreligger därför inte. Regeringens förslag i proposition 1986/87:50, med de ändringar vi här ovan föreslagit, innebär en rimlig avvägning av skatten i förhållande till slitaget på det allmänna vägnätet. Med hänvisning till vad som ovan anförs hemställer vi att beslutar att A-traktorer med över tjänstevikt även fortsättningsvis skall kunna hänföras till klass II. () () 1986/87 Skll9
mot · GA02sk120 · 1986-11-18 00:00:00 — Motion till 1986/87: Skl20 m. fl. Beskattningen av traktorer (prop. 1986/87:50) I propositionen föreslås vissa ändringar i vägtrafikskattelagstiftningen beträffande bl. a. gränsdragningen mellan trafiktraktorer, skatteklass I, och övriga traktorer, skatteklass II. Propositionens förslag bygger på vägtrafikskatteutredningens betänkande Översyn av vägtrafikbeskattningen, del 7, Beskattningen av traktorer m. m. samt remissyttranden över detta betänkande. Utredningens ändringsförslag var inte särskilt omfattande men blev ändå föremål för kritik från många remissinstanser på flera olika punkter. Denna kritik drabbar i flertalet fall även propositionens förslag. Det gäller bl. a. gränsdragningen mellan trafiktraktorer och andra traktorer samt beskattningen av A-traktorer. Till traktorer ombyggda bilar, s. k. A-traktorer, skall enligt förslaget alltid hänföras till skatteklass I, oavsett användningssätt och tjänstevikt. Atraktorer som uteslutande eller så gott som uteslutande används inom lantbruk, skogsbruk, trädgårdsnäring eller yrkesmässigt fiske får dock övergångsvis tillhöra skatteklass II. Förslaget innebär att jordbrukstraktorer med skattevikt över efter övergångstidens slut automatiskt får fordonsskatten höjd från . och normalt mer än . Denna kraftiga skatteskärpning är oacceptabel. I ett frågesvar i har kommunikationsminister meddelat att det inom görs en större översyn av alla de regler som gäller för motorredskap och traktorer. Inom ramen för detta arbete kommer frågan om A-traktorerna att behandlas. Jag kan för dagen inte ange någon exakt tidpunkt när översynsarbetet kan vara avslutat. Jag kommer emellertid att verka för att arbetet påskyndas, sade . Frågan om eventuell justering av beskattningsreglerna för traktorer m. m. bör enligt vår uppfattning lämpligen anstå med hänsyn till det pågående översynsarbetet i . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå proposition 1986/87:50. () () () () () () 1986/87 Skl20
mot · GA02sk121 · 1986-11-18 00:00:00 — Motion till 1986/87:Skl21 Beskattningen av traktorer (prop. 1986/87:50) Regeringen föreslår i proposition 1986/87:50 att s.k. A-traktorer, vilka i huvudsak används inom jordbruket, skall efter en treårig övergångstid hänföras till beskattningsklass I. Detta kommer att medföra stora kostnadsökningar för berörda jordbrukare. För de lantbrukare som exempelvis på själva ombesörjer transporterna av sockerbetor till sockerbruket i med ombyggda lastbilar, s. k. A-traktorer, innebär skatteskärpningen betydande fördyringar. Om dessa lantbrukare inte anser sig kunna bära de ökade kostnaderna återstår två alternativ. Antingen måste sockerbetstransporterna ske med vanlig jordbrukstraktor, med ökade trafikrisker som följd, eller genom att något lastbilsåkeri ombesörjer transporterna. Det sistnämnda alternativet blir avsevärt dyrare. Mot denna bakgrund finns det ingen anledning att, som regeringen föreslår, skärpa skatten på A-traktorer. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag att beslutar att s. k. A-traktorer, vilka huvudsakligen används inom jordbruket, även fortsättningsvis skall beskattas enligt skattesats II.
mot · GA02sk123 · 1986-11-14 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Skl23 m. fl. (vpk) Bostadspolitiken (prop. 1986/87:48) Regeringen föreslår att skattesatsen för fastighetsskatt höjs i fråga om konventionellt beskattade hyreshusenheter samt hyreshus på lantbruksenhet fr. o. m. . kommunisterna godtar detta förslag. För enskilda ägare av hyreshus motsvarar förslaget nämligen de kostnadsökningar som de allmännyttiga bostadsföretagen haft till följd av extra upptrappningar av den garanterade räntan som riksdagsmajoriteten mot vpk:s röster beslutat om. Enligt vår mening är det emellertid viktigt att de intäkter den höjda fastighetsskatten ger i sin helhet kommer till användning på bostadssektorn för att begränsa hyreshöjningar och hålla boendekostnader nere, framför allt i nya och ombyggda hus. Vpk har redan i samband med att beslutet om statlig fastighetsskatt togs och senare föreslagit olika förändringar av innehållet i denna skatt. Dessa förslag har fortfarande aktualitet, men vi upprepar dem inte . Fastighetsskatt även för industrifastigheter Vpk återkommer dock i anslutning till förevarande proposition till ett av förslagen, nämligen att skatten skall omfatta även industrifastigheter. är de undantagna från fastighetsskatten. Att fastigheter vilka betecknas som industrifastigheter undantas från fastighetsskatten är svårföreståeligt för många, och några bärande skäl varför det skall vara så har egentligen inte framförts. omfattas exempelvis inte bensinstationsanläggning med affärslokaler för livsmedel m. m. av skatten, medan andra fastigheter med affärslokaler, kontor, bostäder etc. gör det. En utvidgning av skatten, så som vpk redan då skatten infördes föreslog, skulle innebära större rättvisa mellan olika fastighetsägarkategorier samt möjliggöra en välmotiverad omfördelning från industrikapital till hyresgäster och andra bostadskonsumenter. De ökade intäkterna, vilka kan beräknas till storleksordningen /år, bör användas för riktat stöd och åtgärder till främst de allmännyttiga bostadsföretagen i syfte att undvika nya hyreshöjningar, pressa ned boendekostnaderna och förbättra bostadsbidragen. 1986/87 Skl23124 1 1986187.3 samt. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att industrifastigheter fr. o. m. skall omfattas av lagen om statlig fastighetsskatt. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1986/87 Skl23
mot · GA02sk132 · 1986-11-21 00:00:00 — 1986/87: Skl32 m. fl. Lindring av församlingsskatt, vissa inkomstskattefrågor, m. m. 1986/87:45) Avdrag för ökade levnadskostnader vid arbete inom byggnadsoch anläggningsbranschen I proposition 1986/87:45 föreslår regeringen att skattskyldiga i byggnads- och anläggningsbranschen även fortsättningsvis skall ha möjligheter att få avdrag för ökade levnadsomkostnader efter den i praxis begränsade tidsperioden . Frågan behandlades i skatteutskottet (SkU 1983/84:16) . Vi anförde i en reservation mot utskottets beslut bl. a. följande: De skäl som departementschefen åberopar för att i fråga om anställda inom byggnads- och anläggningsbranschen utvidga rätten till avdrag enligt schablon kan enligt utskottets mening med fog göras gällande även i fråga om andra yrkeskategorier. Av rättviseskäl bör därför den provisoriska lagstiftningen gälla utan den i propositionen föreslagna begränsningen. Samma åsikter åberopades även (SkU 1984/85:11) på hösten 1984samt(SkU 1985/86:9) . Vi antar samma ståndpunkt och yrkar därför att undantaget från tvåårsregeln vid 1985 och taxeringar skall gälla utan begränsning till byggnads- och anläggningsbranschen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att undantag från tvåårsregeln vid 1988 och taxeringar skall gälla utan begränsning för byggnads- och anläggningsarbetare. () () () () 1 1986187.3 samt.
mot · GA02sk134 · 1986-11-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:134 m. fl. Lindring av församlingsskatt, vissa inkomstskattefrågor, m. m. 1986/87:45) Regeringsformen ger församlingar rätt att ta ut skatt. Enligt lagen (1951:691) om viss lindring i skatteskyldigheten för den som inte tillhör betalar den som inte tillhör och som är mantalsskriven här i riket för inkomståret av kyrkoskatten. Nuvarande krav på mantalsskrivning i leder till en rad olägenheter. a. kan inte invandrare tillgodogöra sig reduktionen under sitt första år i , eftersom kravet på mantalsskrivning inte är uppfyllt detta år. Att en person som inte tillhör trossamfundet skall tvingas betala skatt till kyrkliga verksamhet strider mot grundlagens intention. Vår tillförsäkrade religionsfrihet måste givetvis även innebära att ingen skall tvingas betala medlemsavgift till ett samfund han inte tillhör. Det är positivt att regeringen nu ämnar åtgärda detta problem. Föredragande statsrådet föreslår i proposition 1986/87:45 att samtliga som inte tillhör skall medges en nedsättning av kyrkoskatten till . Vi välkomnar detta förslag. Enligt rättspraxis erhålls skattefrihet för stipendium endast om ersättningen är av renodlat benefik natur. Utgår stipendiet för ett arbete eller ett uppdrag som arbetsgivaren har direkt nytta av, skall ersättningen inkomstbeskattas. Av någon underlig anledning gäller denna regel inte fackföreningar. Genom en tidsbegränsad lagstiftning (SFS 1983:447) skall stipendier från fackföreningsrörelsen som avser att möjliggöra kursdeltagande för anställda som inte har rätt till ledighet för studier med bibehållen lön, vara skattefria. På vilket sätt fackföreningar i detta avseende skiljer sig från andra uppdragsgivare, t. ex. SAF, förstår vi inte. Enligt vår mening bör samma regler gälla för alla uppdragsgivare. Följaktligen kan vi inte bifalla regeringsförslaget i denna del. Avdrag för ökade levnadsomkostnader I propositionen föreslås vidare att den tillfälliga bestämmelsen om avdrag för ökade levnadsomkostnader som gäller vid taxeringar i fråga arbete inom byggnads- och anläggningsbranschen skall äga giltighet t. o. m. Den som gör tjänsteresor utanför sin ordinarie verksamhetsort kan göra avdrag för kostnader för resan och de ökade levnadsomkostnader som uppkommer under resan. Avdrag medges emellertid normalt inte om den anställde fortlöpande haft sin arbetsplats på samma ort än , den s. k. tvåårsregeln. De skäl som finns för anstäldla inom byggnads- och anläggningsbranschen att även efter tvåårsgränsen få göra dylika avdrag gäller enligt vår uppfattning även andra löntagargrupper med motsvarande omständigheter. Att ha en särskild lagstiftning för olika kategorier av löntagare är enligt vår mening orimligt. Med anledning av ovanstående hemställs 1. att avslår regeringens förslag om ändring i lagen (1986:473) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2. att beslutar att de bestämmelser om ökade levnadsomkostnader som vid taxeringarna t. o. m. 1989 skall tillämpas i fråga om skattskyldiga vilka arbetar inom byggnads- och anläggningsbranschen utvidgas till att gälla alla yrkeskategorier. () () 1986/87 Skl34
mot · GA02sk135 · 1986-11-18 00:00:00 — Motion till 1986/87:Skl35 vice talman och (fp, c) En tillfällig förmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag, m. m. 1986/87:61) Regeringen har i proposition 1986/87:61 föreslagit att en tillfällig förmögenhetsskatt skall utgå för livförsäkringsbolag, understödsföreningar och pensionsstiftelser. Regeringens lagförslag undantar i 3 § sista stycket bolag som påbörjat verksamhet efter utgången av vad gäller skattskyldighet. Lagförslaget innehåller dels ett grundavdrag vid skatteberäkning om 10 milj. kr., dels ovan nämnda undantagsregel. Motivet för undantagsregeln är att dessa institutioner skall undgå beskattning trots att förmögenheten, på grund av snabb fonduppbyggnad, kan komma att överstiga 10 milj. kr. Regeringens förslag i detta hänseende är väl motiverat. har endast två livförsäkringsbolag meddelats koncession på den svenska försäkringsmarknaden. Ansvar Liv påbörjade sin verksamhet och . Det hade 1982 inte startats något nytt livförsäkringsbolag i . Två och tre kvarts år förlöpte mellan tidpunkterna för de båda bolagens formella etablering. Liv kunde dock, på grund av ändrad lagstiftning, med säkerhet räkna med att få koncession . För Ansvar Livs del var utgången av ansökningsärendet oviss. I Liv kunde således förberedelsearbetet startas långt innan koncessionen beviljades. Detta ledde till en snabbare start för Liv än för Ansvar Liv. I båda dessa bolag har fonduppbyggnaden skett . Försäkringsbeståndet mätt i ackvisitionsvärde är för Ansvar Liv 600 milj. kr. och 1 046 milj. kr. Följden av i lagförslaget ovan nämnda undantagsregel blir att de två bolag som, med mellanrum påbörjat livförsäkringsverksamhet, behandlas olika i aktuellt beskattningshänseende. Liv undantas helt från beskattning medan Ansvar Liv beskattas fullt ut. 1986/87 Skl35 136 1 1986187.3 sami. Under förutsättning att den tillfälliga förmögenhetsskatten beslutas hemställs med stöd av ovanstående att beslutar att institutioner vilka påbörjat verksamheten efter utgången av befrias från skattskyldighet.
mot · GA02sk136 · 1986-11-19 00:00:00 — Den som sparat länge och endast nått t. ex. i real avkastning borde då enligt finansministerns synsätt inte drabbas av skatten. Trots detta överlämnar finansministern till försäkringsbolagen att helt godtyckligt avgöra hur pensionsskatten skall tas ut. Det finns anledning att här återigen hänvisa till den negativa avkastning som den pensionssparare har fått på sitt sparkapital som påbörjade sitt sparande . Om pensionsskatten procentuellt skall drabba alla lika innebär detta som ovan visats att den som sparat längst också får betala mest. , som är den myndighet som skall övervaka att pensionsskatten skall tas ut på rätt sätt av försäkringstagarna, anförde i sitt remissvar om förslaget till realränteskatt att det inte skulle gå att fördela skattebördan på de enskilda pensionsspararna för att nå det angivna syftet, nämligen att kapa höga realräntor som uppträtt . Denna invändning från försäkringsinspektionen är lika relevant för den nu föreslagna pensionsskatten. 1986/87 Sk 136 Regeringen föreslår också att den s. k. ränteskatten på avkastningen från kapitalförsäkringar (k-försäkringar) skall höjas från och att nya k-försäkringar i fortsättningen skall förmögenhetsbeskattas hos ägaren. Regeringen föreslår som sagt dessutom att nya k-försäkringar skall förmögenhetsbeskattas hos ägaren. Denna fråga behandlades i utredningssammanhang senast i livförsäkringskommitténs betänkande (Ds B 1977:4). Vid remissbehandlingen av betänkandet framfördes invändningar med utgångspunkt i de tekniska svårigheter som ett genomförande av förslaget skulle medföra. Förslaget föranledde därför inte någon lagstiftning. Vi finner ingen anledning att frångå den ståndpunkt som den dåvarande borgerliga regeringen intog att kapitalförsäkringar inte bör vara föremål för förmögenhetsbeskattning. Vi avvisar således regeringens förslag även i denna del. Det kan emellertid inte uteslutas att k-försäkringarnas konstruktion och skattemässiga ställning kan behöva övervägas i andra avseenden. Med hänvisning till vad som ovan anförs hemställs 1. att avslår proposition 1986/87:61, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om beredningen av förslag till vilka har stor principiell betydelse.
mot · GA02sk137 · 1986-11-20 00:00:00 — och () En tillfällig förmögenhetsskatt för 1986/87 Sk137 139 livförsäkringsbolag, m. m. 1986/87:61) Regeringens förslag till ny skatt på kapitalförsäkringar är ett i raden av förslag på nya och höjda skatter denna höst. Syftet med skatten på kapitalförsäkringar uppges enligt departementschefen vara att K-försäkringar i stor utsträckning kommit att ses som en förmånlig sparform, som ofta används av höginkomsttagare. Förutom att regeringen med detta förslag tillämpar en riktad skattepolitik mot en utvald grupp medborgare pensionärer bortser den också ifrån att den drabbar den kategori kvinnor som hänvisats till att själva sörja för ett förstärkt pensionsskydd. Den drabbar nämligen därmed de 87 240 kvinnor som 1984 tecknade privata pensionsförsäkringar. Statistiken visar dessutom att av de kvinnor sorn är födda har rätt till full ATP-poäng. Motivet för dessa kvinnor som valt att,teckna egna pensionsförsäkringar har ofta varit att de saknat eller fått ett lågt antal poäng för erhållande av ATP-pension. De har nämligen nödgats kompensera att de under en följd av år ägnat sin tid åt barnens fostran, trygghet och utveckling i det egna hemmet, något som samhället ej premierar. Regeringens skatteförslag är kvinnodiskriminerande! Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att avslår propositionen. () () 1 1985/86.
mot · GA02sk138 · 1986-11-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:Skl38 En tillfällig förmögenhetsskatt för livförsäkringsbolag, m. m. 1986/87:61) Förslaget om en tillfällig förmögenhetsskatt strider enligt kds uppfattning mot en rad principer som varit fundamentala och självklara för svenskt politiskt liv. Beredningen av lagförslaget innebär ett närmast unikt undantag från den gängse modellen. Speciellt ser kds det sopi allvarligt att denna fråga som reser flera principiella spörsmål inte remissbehandlats på sedvanligt sätt. Vidare medför regeringens desavouering av lagrådet en allvarlig urholk* ning av respekten för den grundlagsprövnipg sorn lagrådet har att utföra enligt regeringsformen. Regeringens beslut att lämna lagrådets invändningar utan avseende aktualiserar behovet av en författningsdomstol som har till uppgift att pröva huruvida regeringens förslag rimmar med grundlagen. Regeringens förslag om en närmast konfiskatorisk skatt med retroaktiv verkan öppnar för nya och oroande åtgärder vilka kan bli följden av att medborgarrätten överordnas äganderätten. De motiv som anförts för engångsskatten är inbördes delvis motstridiga. Dock är motiven att sanera statsfinanserna och att oavkortat använda det statsfinansiella utrymme som skatten skapar till förbättringar för de sämst ställda pensionärerna självfallet var för sig vällovliga. Kds delar uppfattningen att pensionssystemet behöver förstärkas för att förbättra situationen för i synnerhet de sämst ställda pensionärerna. Regeringen har betydande utestående kompensationsutfästelser till pensionärerna att infria. När regeringen föreslår "en skatt på livförsäkringsbolagens förmögenheter, är det i realiteten pensionärerna som får finansiera den egna kompensationen för devalveringseffekterna, som regeringen utlovat. Vidare bör det betonas att livförsäkringsbolagen ingalunda är innehavare av några egna förmögenheter utan enbart förvaltar pensionsspararnas medel. Löntagarfonderna är institutioner med ett stort snabbt växande kapital. Kds har föreslagit att löntagarfonderna skall avvecklas och att de medel som därmed frigörs skall utnyttjas för att skapa utrymme för förbättringar för de sämst ställda pensionärerna. Det är en mycket stor och vid krets av människor som drabbas av pensionsskatten. Det är ca en miljon människor som sparar genom enskilda pensionsförsäkringar och ca tre rpiljoner människor som deltar i det kollektiva sparande som är avtalsbundet. Allt talar dessutom för att pensionsskatten skapar en grundläggande osäkerhet om sparandets villkor och därmed kommer att hämma det långsiktiga sparandet, som i stället borde stimuleras att öka. Pensionsskatten skall taxeras ut och drivas in av enskilda företag utan anvisningar om hur den skall fördelas för att nå sitt föregivna syfte att kapa topparna för de senaste årens realtillväxt av pensionskapitalet. Även detta är en ny och främmande princip. Sammantaget är regeringens förslag till en engångsskatt för livförsäkringsbolag behäftat med en rad brister som har beskrivits ovan och i den offentliga debatten. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att avslår proposition 1986/87:61. 1986/87 Sk 138 1* 1985/86.
mot · GA02So104 · 1986-11-05 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sol04 m. fl. (vpk) Ändring i reglerna för bidragsförskott och underhållsbidrag (prop. 1986/87: 35) har förordat en utredning av bidragsförskottssystemet, med anledning av den granskning som revisorer utfört. I föreliggande proposition meddelar föredragande statsråd att han har för avsikt att senare begära regeringens bemyndigande att tillsätta en utredning med uppgift att se över bidragsförskottssystemet och olika frågor om underhållsbidrag. I propositionen föreslås också omedelbara förändringar i syfte att minska statens kostnader för bidragsförskotten. Förslaget om att underhållsbidrag till barn skall justeras med hela det procenttal som basbeloppet har ändrats med och räknas om efter basbeloppsändringen även när basbeloppet inte har ändrats med sedan föregående omräkning kommer att öka de underhållsskyldigas utgifter. Sammantaget med att och avser att ändra den s. k. reduceringsregeln, när underhållsskyldighet föreligger mot färre än tre barn, föreligger risk för att redan ekonomiskt utsatta grupper får en ytterst besvärlig situation som påverkar deras möjlighet till umgänge med barnet. revisorer har också förordat att frågan om indexregleringen bör ses över av den kommande utredningen. Vpk stöder uppfattningen att utredningen bör se över metoderna att räkna upp underhållsbidragen för att belysa effekterna för de underhållsskyldiga och bidragsförskottsmottagarna. Den sänkning av bidragsförskottet från av basbeloppet till av basbeloppet som föreslås innebär ett minskat bidrag till den förälder som har vårdnaden om barnet med . Sänkningen av bidragsnivån motiveras med att motiven för höjningen som genomfördes är giltiga och att barnbidraget höjs med . per barn och år fr. o. m. . Dessa skäl för en sänkning kan inte godtas, eftersom det skulle innebära att barn som uppbär bidragsförskott får ut mindre av barnbidragshöjningen äri barn som bor med bägge föräldrarna. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att beslutar att avslå förslaget i proposition 1986/ 87: 35 att bidragsförskottet skall beräknas på i stället för som på av basbeloppet, 2. att hos regeringen begär att även frågan om den s. k. reduceringsregeln blir föremål för kommande utredning, 3. att beslutar avslå förslaget om lag om ändring i lagen (1966: 680) om ändring av vissa underhållsbidrag (indexändring), 4. att beslutar att frågan om metoden för uppräkning av underhållsbidrag hänskjuts till kommande utredning. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1986/87 Sol 04