mot · G902ub413 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub413 Den senaste har varit synnerligen expansiv för svensk vuxenutbildning. Studier har kunnat erbjudas expansiv vuxengenerationer, som inte fått del av ungdomsskolans möjligheter. För har det varit en angelägen uppgift att medverka till flera viktiga reformer på vuxenutbildningens område. - då genom hade regeringsansvaret för bl. a. vuxenutbildningsfrågorna genomfördes t. ex. en folkhögskolereform och en folkbildningsreform. Grundvux infördes , också komvuxfick en egen läroplan. Alla ungdomar går i en nioårig skola. Nästan alla fortsätter två år- eller fler - i gymnasieskola. Vägen till högskolestudier har öppnats för många, som med tidigare gällande regler inte hade tillträde dit. En omfattande och varierad vuxenutbildning har behövts för att överbrygga utbildningsklyftan mellan de unga generationerna och de äldre, som inte haft lika stora chanser att studera i sin ungdom. Successivt har denna klyfta minskat. Den har delvis ersatts av ett växande behov hos många människor, som av olika skäl slagits ut ifrån eller frivilligt avbrutit sina studier i grundskola eller gymnasieskola. Behovet av vuxenutbildning är därför fortfarande stort. En utvärdering av vuxenutbildningen har presenterats av arbetsmarknadsrådet i rapporten . 1970-talets reformer - en utvärdering (Ds U 1985:10). I betänkandet redovisas uppgifter om att en mycket stor andel av vuxna befolkning deltar i någon form av utbildning . Utredaren nödgas också tyvärr redovisa att vuxenutbildningen inte lyckats nå de mål, som uppsatts för den. Enligt vår uppfattning finns det därför anledning att nu stanna upp i ökningstakten för vuxenutbildning till dess nya modeller prövats för ett rationellt resursutnyttjande liksom för bättre metoder att nå dem som bäst behöver utbildningen. beslutade om en reformering av folkhögskolan. Ett schabloniserat statsbidragssysten infördes. Det har underlättat administrationen på folkhögskolorna och innebär stor frihet för skolorna att själva avgöra hur resurserna skall användas. Folkhögskolornas huvuduppgift är alltjämt att meddela allmän medborgerlig utbildning. Folkhögskolorna har full frihet att själva bestämma inriktning av verksamheten liksom rätt till s. k. profilering - ideologiskt eller på annat sätt. Kortkursverksamheten i samverkan med folkrörelser eller andra organisationer markerar folkhögskolans speciella roll inom vuxenutbildningen. Det är naturligt att viktiga delar av folkrörelsernas specifika utbildningsbehov tillgodoses genom folkhögskolorna. Riksdagsbeslutet om reformeringen av folkhögskolan innebar bl. a. att de största folkhögskolorna borde begränsa sin volym. Det kravet bör fortfarande gälla. Väsentligt är dock att ingen folkhögskola har en sådan omfattning att folkhögskolans ursprungliga karaktär i grunden förändras. Det är också viktigt att kortkursverksamheten lokaliseras så att sambandet med den anordnande folkhögskolan är klart. Den senaste folkbildningsreformen gav ett nytt och starkt schabloniserat statsbidragssystem för studieförbunden. Ett bestämt belopp utgår för en bidragsberättigad timme oavsett kostnaden för den. Tanken är att vissa studietimmar skall genomföras till en förhållandevis låg kostnad, och att det skall ge utrymme för satsning på andra studietimmar, som studieförbundet finner angelägna, men som inte ger kostnadstäckning. Ett av syftena med det nya systemet är att stimulera till ett ökat ideellt engagemang i folkbildningsarbetet. Erfarenheten visar också att studieförbundens medlemsorganisationer ökat sin ideella insats i resp. studieförbund. Det har givit studieförbunden möjlighet till fortsatta väsentliga insatser för t. ex. handikappade och kortutbildade - trots ökade kostnader och minskat realvärde i bidragen. En grundläggande princip för studiecirkelverksamheten är att deltagarna själva har frihet att välja inriktning och form för studierna. Folkbildningens anknytning till folkrörelser av olika slag har varit - och är - en stor tillgång för alla parter. Denna folkrörelseförankring är positiv. Det är viktigt att folkrörelserna genom sina studieförbund kan erbjuda sina medlemmar och andra en ideologiskt profilerad bildningsverksamhet. Det är också viktigt att det fria och frivilliga folkbildningsarbetet inte begränsas till sitt innehåll och sin inriktning. Många människor saknar anknytning till någon folkrörelse. Även för dem skall studiecirkelns studieform vara tillgänglig. Därför måste studieförbunden också slå vakt om den verksamhet som erbjuder allmänheten cirkelstudier och tillgång till andra kulturaktiviteter. Många av de verkligt kortutbildade hör just till dem som inte har kontakt med folkrörelser. Idrottsrörelsen har samarbete med några studieförbund bildat ett eget studieförbund - (). Regeringen har också tagit hänsyn till det därmed ökade behovet av bidrag till förbundets centrala verksamhet. beslutade att s. k. universitetscirklar, som följer av högskolemyndighet fastställda kursplaner inte är statsbidragsberättigade. För människor i mindre orter och i glesbygd var universitetscirklar en utmärkt möjlighet att följa vissa högskolekursers kursplaner. Vi anser att kursplanebundna universitetscirklar skall vara berättigade till statsbidrag. Studieförbundens administrativa och pedagogiska resurser har ofta använts när nya kunskaper skulle erbjudas den vuxna allmänheten. Sådana exempel är informationskampanjer inför trafikomläggningen och om nya vallagen, studier inför folkomröstningen om kärnkraft, ökad satsning på studier i engelska och matematik (med särskild inriktning på studier för föräldrar, som ville ha större möjligheter att hänga med sina barns skolgång), information om den nya (Våra barns skola) m.m. Det är därför naturligt att studieförbunden nu också känner ansvar för en datautbildning för alla. har motionerat om en bred datautbildning. Vi välkomnar att regeringen nu ansluter sig till denna uppfattning. För en sådan datautbildning anger emellertid regeringen riktlinjer, som enligt uppfattning utgör ett uppseendeväckande avsteg från de traditionella folkbildningsprinciperna om ett för individen fritt och frivilligt val av studieämne och studieanordnare. Enligt regeringens förslag skall urvalet till utbildningen kunna bli beroende av förhandlingar mellan arbetsgivare och fackliga organisationer på arbetsplatsen. Vi anser att studier efter sådant urval av deltagare skall betraktas som uppdragsutbildning, och då skall statsbidrag ej utgå för verksamheten. Vi anser att den datautbildning som organiseras i studiecirkelform skall följa de normala reglerna för folkbildning. Vi föreslår också att får uppdraget att utforma de särskilda regler som eventuellt behövs för verksamheten. En annan reform är införandet av grundutbildningen för vuxna - grundvux i den form den har och med tillhörande studiestöd (timersättning). Det är för ett jämlikhetskrav att människor, som saknar eller har bristfälliga kunskaper i läsning, skrivning och räkning får möjlighet att skaffa sig de grundläggande kommunikationsfärdigheter som livet i vårt samhälle kräver. Det är en skyldighet för kommunerna att tillhandahålla grundvux för dem som har behov av det. Vi föreslår i denna motion vissa begränsningar av ökningen i statens stöd till utbildning för vuxna. Det är vår uppfattning att de besparingarna ej får drabba grundvux. vuxenutbildning - komvux - är fortfarande en relativt ung form av vuxenutbildning. Den startade , byggde på tidigare verksamhet i kvällsgymnasier och är fortfarande organiserad som fristående ämneskurser. Man kan studera på deltid och fritid men också kombinera flera kurser och därigenom studera på heltid. Komvux leder till samma kompetens i ämnet som uppnås i och gymnasieskolan. Timplanen i komvux är däremot starkt reducerad - även det ett arv från kvällsgymnasietiden. Genom komvux får vuxna, som i ungdomen inte hade möjlighet till utbildning, chansen att skaffa sig teoretisk och/eller yrkesinriktad utbildning för att komma ut på arbetsmarknaden eller för att förbättra sin ställning där. Detta gäller framför allt många kvinnor - cirka två tredjedelar av kursdeltagarna är kvinnor. En stor del av beslutanderätten beträffande komvux ligger på lokal nivå. Det är skolstyrelserna som bestämmer vilka kurser som skall anordnas. Huvudprincipen är att den som bäst behöver utbildning i första hand skall erbjudas plats. Den tidigare nämnda utredningen (Ds U1985:10) redovisar resultat, vilka inte helt överensstämmer med de mål som uppsatts för verksamheten. Resurserna har inte använts så att utbildningen i första hand nått de grupper för vilka den egentligen tillkommit. Dessutom har alltför få fullföljt den påbörjade utbildningen. Detta är beklagligt. Det är också anmärkningsvärt med hänsyn till de betydande resurser som satsas på komvux och de anslagsansökningar som gjorts under en följd av år. Vad som framkommit genom utredningen motiverar enligt vår uppfattning en lägre ökning av bidraget till utbildning för vuxna än vad regeringen föreslagit. Vi anser att vuxenutbildningen inte kan nå målen för sin verksamhet genom ytterligare ökade resurser. I stället är det angeläget att komvux i ökad grad prioriterar sina resurser så att de verkligen kommer till nytta för dem som har störst behov av utbildning. För att komma till rätta med de redovisade förhållandena och reformera utbildningen anser vi att försöksverksamheten knuten till komvux bör genomföras i ett antal kommuner. Försöksverksamheten bör pröva nya vägar för intensifierad uppsökande verksamhet och riktade ekonomiska och pedagogiska insatser för att stimulera till och möjliggöra sådana studier för kortutbildade som motsvarar normal genomgång av gymnasielinje. Sådan utbildning skall vara kostnadsfri. För andra grupper av studerande bör försöksverksamheten medge kommuner rätt att belägga vissa komvuxstudier med kursavgifter. En försöksverksamhet i enlighet med vad vi här har skrivit bör också kunna samordnas med sådan uppdragsutbildning som kan finansieras ur s. k. förnyelsefonder, om vilka beslutade (prop. 1984/ 85:86). Förnyelsefonderna kommer sannolikt till en del att användas för breddutbildning i företagen. Rimligen minskar detta i någon mån behovet av andra, liknande utbildningsinsatser i samhället. Som exempel kan nämnas datakurser inom komvux. I vissa fall kan komvux, liksom andra utbildningsanordnare, sälja hela kurser till företag - s. k. uppdragsutbildning. Utbildningsresurser i form av lokaler, utrustning och pedagogisk erfarenhet kommer då att kunna utnyttjas även om statens bidrag till komvux minskar. Det innebär t. ex. att utbildningspersonal, som annars hade blivit övertalig, kan ges fortsatt sysselsättning. Detta illustrerar hur svårt det är att bedöma vilka anslagsbehov som finns i komvux . har relativt beslutat ersätta den femgradiga betygsskalan för grundskolekurser inom grundvux/komvux med betygen godkänd och icke godkänd. Det är ett rättvisekrav för såväl elever i vuxenutbildning som elever i att det tidigare betygssystemet åter införs även inom den kommunala vuxenutbildningen. Beslutet att avskaffa betygen innebar också att en särskild kvotgrupp måste införas för de elever som önskar läsa vidare i gymnasieskolan. Den åtgärden behövdes inte om tidigare betygssystem återinfördes. hänsyn sorn bör tas vid intagning av vuxenstuderande i gymnasieskolan kan tillgodoses av intagningsnämnderna under beteckningen fri kvot. beslut om betygen innebär risk för att elever som en gång börjat studera i den kommunala vuxenutbildningens grundskolekurser alltid kommer att tillhöra ett eget utbildningssystem. Det var knappast meningen, när man ville vidta åtgärder för att överbrygga utbildningsklyftan mellan generationerna. Utgångspunkt för begränsningar av utgiftsökningen inom vuxenutbildningsområdet skall enligt vår uppfattning vara att begränsningarna inte får beröra verksamhet som vänder sig till handikappade eller kortutbildade personer. Besparingarna skall inte heller beröra svenskundervisningen för invandrare eller bidraget till driften av folkhögskolor. Sådan vuxenutbildning som utgör ett värdefullt komplement till andra arbetsmarknadsinsatser samt utbildning som är kompetensgivande för högre studier bör också prioriteras. Regeringen föreslår ett bidrag till utbildning för vuxna (komvux) med 964,55 milj. kr. Detta är en uppräkning av anslaget från föregående års budget med 124,85 milj. kr. Vi föreslår att uppräkningen begränsas till 34 milj. kr. Jämfört med regeringens förslag innebär det en besparing på 90,85 milj. kr. Vi anser inte heller att några ökningar av timanslaget till studieförbunden kan ske. Därför föreslår vi att regeringens förslag till ökning av timbidraget avvisas. Detta innebär ett med 21,95 milj. kr. minskat anslagsbehov i förhållande till regeringens förslag. Vi tillstyrker en satsning på bred datautbildning men anser att den skall organiseras enligt de grundläggande principerna om fritt och frivilligt folkbildningsarbete. Därmed menas bl. a. att deltagarna själva skall har rätt att välja studieförbund och att studiecirkelkaraktär skall prägla studierna. Under anslaget Bidrag till viss central kursverksamhet lämnas bidrag till ett antal intresseorganisationer med kursverksamhet i egen regi i skilda ämnen. Vi anser att det i dagens läge inte finns utrymme för staten att lämna bidrag till den verksamheten. Anslaget bör därför utgå. Vårt förslag innebär en besparing om 36,05 milj. kr. Med anledning av det ovan anförda hemställer vi 1. att beslutar att en försöksverksamhet knuten till komvux genomförs i ett antal kommuner innebärande intensifierad uppsökande verksamhet och särskilda ekonomiska och pedagogiska insatser för att stimulera till och möjliggöra studier för kortutbildade och att försöket kan omfatta uppdragsutbildning finansierad med medel från förnyelsefonder samt möjlighet att avgiftsbelägga vissa komvuxkurser, 2. att beslutar att under anslaget C 1, Bidrag till utbildning för vuxna, anvisa 873,7 milj. 3. att beslutar att med ändring av sitt tidigare beslut återinföra en femgradig betygskala för grundskolekurserna inom komvux (grundvux), 4. att beslutar att den av regeringen föreslagna satsningen på en relativt omfattande datautbildning i studiecirkelform skall genomföras enligt principer för fritt och frivilligt folkbildningsarbete och att får i uppdrag att utfärda regler för verksamheten, 5. att beslutar att under anslaget C 4, Bidrag till studieförbunden m. m. anvisa 926,072 milj. 6. att beslutar att kursplanebundna universitetscirklar skall bli berättigade till statsbidrag, 7. att beslutar att avskaffa anslaget C 7, Bidrag till viss central kursverksamhet. () () () () () ()