mot · G902Fi402 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi402 m. fl. (m) Revisionen av den statliga förvaltningen förslag och regeringens övriga strävanden tyder på att man har för avsikt att direktstyra (), dvs. det organ som har till uppgift att granska den av regeringen ledda verksamheten. Det finns emellertid en bärande princip i all sådan granskningsverksamhet som revision innebär, nämligen att den som granskas inte själv skall kunna styra granskningen. En grundläggande förutsättning för en väl fungerande demokrati är att medborgarna i all möjlig utsträckning bereds tillgång till information om förhållandena i samhället. Detta krav gör sig särskilt gällande i fråga om den offentliga verksamheten i , som är ett utpräglat högskattesamhälle med en mycket omfattande offentlig sektor. I snart sagt alla livssituationer är medborgarna beroende av offentliga åtgärder. Medborgarna måste därför som väljare, skattebetalare och nyttjare av offentliga tjänster få veta hur väl skattemedlen används och vad resultatet av offentliga åtgärder blir. Det är ledamöter i egenskap av förtroendemän för väljarna som har det yttersta ansvaret för att medborgarna får tillräcklig, saklig och objektiv information. Också för sina egna överväganden och beslut behöver sådan information. I ett vidare perspektiv är det uppenbart, att tilltron till politiker stärks, om medborgarna vet att de fortlöpande får trovärdig information. För att fullgöra detta ansvar har grundlagsenlig! tilldelats sin kontrollmakt. Den omfattar konstitutionella kontroll, judiciella kontroll samt revisorers ekonomiska kontroll och effektivitetskontroll av statsverksamheten. Den konstitutionella kontrollen har setts över . Motsvarande gäller , som är föremål för överväganden i fråga om uppgifter och organisation. Men revisorer och deras verksamhet har i stort sett behållit den organisation och de verksamhetsformer som beslutades vid deras tillkomst genom regeringsform. Detta är anmärkningsvärt mot bakgrund av de revolutionerande förändringar som statsverksamheten har undergått , både kvantitativt och kvalitativt. I stället har huvudansvaret för att utveckla och bedriva revisionen av statsverksamheten efter hand kommit att föras över på ett regeringens förvaltningsorgan, . Även om detta verk i stort sett har kunnat arbeta oberoende och självständigt, finns inga garantier för denna Mot. Regeringen har i princip rätt att utnyttja verket på det sätt Fi402 regeringen finner angeläget med utgångspunkt enbart från sina egna önskemål. Denna ordning avviker kraftigt från den statliga revisionens ställning i det övervägande flertalet av de västliga demokratierna. I dessa länder betraktas den statliga revisionen som en naturlig och viktig uppgift för parlamentet. Den svenska uppläggningen strider mot den inledningsvis angivna grunden för all granskningsverksamhet, vilket vi ser som djupt otillfredsställande. Det är därför angeläget att en grundläggande översyn nu företas av ansvar för den statliga revisionen. Översynen bör omfatta all statlig extern revision, oavsett om den anses hänförlig till redovisningsrevision eller förvaltningsrevision. Översynen bör sikta till att tar hela ansvaret för förvaltningsrevisionen av statsverksamheten. Vid övervägandena av organisation och arbetsformer för revisionen bör erfarenheter inhämtas från andra länder där förhållandena är jämförbara med våra. I första hand gäller detta naturligen övriga nordiska länder, men också andra länders statliga revision kan ge erfarenheter av intresse, t. ex. revisorers nuvarande ställning och organisation måste betecknas som ålderdomliga. Nya vägar måste sökas, främst inom ramen för den nuvarande regeringsformen. Med denna utgångspunkt är den statliga revisionens organisation i särskilt intressant. I liksom i väljer () ett antal revisorer bland sina ledamöter (statsrevisorerna). Dessa statsrevisorer, som alltså är parlamentariker, fullgör emellertid inte revisionsuppgifter. De utgör i stället ett revisionsutskott, vars huvuduppgift är att ta emot alla revisionsrapporter och svara för att rapporterna blir behandlade och vid behov underställda prövning. Själva revisionen genomförs av ett professionellt verk, rigsrevisionen, under ledning av en rigsrevisor. Detta organ genomför sina revisioner oberoende och opartiskt och beslutar på eget ämbetsansvar om innehållet i de revisionsrapporter som avlämnas till statsrevisorerna. Vad beträffar organisationen och formerna för själva revisionsarbetet och de resurser som behövs för att revisionen skall få en rimlig täckning av statsverksamheten kan erfarenheter hämtas från hittillsvarande verksamhet. Översynen bör leda fram till en ny lag om revision. Det är från flera synpunkter angeläget att nu utan dröjsmål föranstaltar om en kraftfull riksdagsrevision av statsverksamheten. Med utgångspunkten att detta kan ske utan grundlagsändring bör översynsarbetet bedrivas med målet att den nya statliga revisionen under huvudmannaskap kan organiseras och börja arbeta . 1 * 1985186.3 sami. Med åberopande av vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära förslag till nya organisationsformer för statens förvaltningsrevision samt för revisorer i enlighet med de riktlinjer som redovisas i motionen. 1985/86 Fi402 () () () land (m) () () () ()