mot · G902425 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:425 m. fl. (fp) Ökat ekonomiskt stöd till barnfamiljer (prop. 1985/86:137) I motion 1985/86: So603 presenterade ett omfattande familjepolitiskt program. Häri ingick en rad åtgärder för att stärka barnfamiljernas ekonomi. I årets budgetproposition föreslogs vissa höjningar av bostadsbidragen. I övrigt redovisade regeringen inte något konkret program på det familjepolitiska området. I stället underströks det att förbättringar av stödet till barnfamiljerna borde genomföras med så bred anslutning som möjligt. Det aviserades därför överläggningar med de övriga riksdagspartierna om åtgärder för att förbättra barnfamiljernas ekonomiska situation. Två sådana överläggningar har ägt rum. Vid det första sammanträdet angav biträdande socialministern vissa delar som regeringen önskade infoga i ett familjepolitiskt reformförslag. En mer detaljerad redovisning av regeringens ställningstaganden till förmåner och finansiering utlovades till det andra sammanträdet. Vid detta kunde emellertid någon detaljerad redovisning inte lämnas, utan det angavs i stället att denna skulle ges vid nästkommande sammanträde. Innan detta sammanträde hade hållits fattade regeringen emellertid bindande beslut om en del av reformens finansiering. Därmed undanröjde regeringen förutsättningarna för vidare överläggningar. Det förslag som framlagts överensstämmer i vissa delar med de av angivna riktlinjerna. Det är emellertid alltför begränsat, och vissa angelägna åtgärder saknas. Den finansiering som regeringen föreslår är olyckligt vald. Våra synpunkter på finansieringen utvecklas närmare i motion 1985/86:429, med anledning av proposition 1985/86:140. I vad gäller barnbidraget har föreslagit en ökning med . Vi vidhåller att ett principbeslut om en treårig ökning av barnbidraget nu bör fattas. Regeringens förslag innebär att någon höjning inte sker förrän , att höjningen begränsas till . och att något beslut om vidare höjningar inte nu fattas. Ehuru vi finner regeringens förslag otillräckligt ser vi inte skäl att motsätta oss det som ett första steg i en omfattande reform. Vi tillstyrker således yrkande 1 och yrkande 4 (delvis) i del av propositionen. Vad gäller det förlängda barnbidraget och studiebidraget noterar vi med tillfredsställelse, att regeringen nu har anslutit sig till förslag. Vi tillstyrker därför också yrkande 2 och yrkande 4 (delvis) i del av propositionen samt yrkande 1 och 2 i del av propositionen. En utbyggnad av föräldraförsäkringen är önskvärd, men har i vårt Mot. 1985/86:425 familjeekonomiska förslag givits lägre prioritet än andra angelägna åtgärder. Vi ser emellertid inte skäl att motsätta oss den mindre förbättring som regeringen föreslår och tillstyrker därför yrkandena 3 och 5 i del av propositionen. Vi övergår nu till att behandla de angelägna åtgärder som inte föreslås i propositionen. Det är föräldrarna själva som skall avgöra vilken form av barnomsorg de föredrar. Den politiska uppgiften är att söka tillhandahålla alternativ för att möjliggöra ett sådant val. För det krävs såväl en utbyggd varierad barnomsorg utanför hemmet som ökade ekonomiska möjligheter för den som så vill att stanna hemma när barnen är små. För att denna valfrihet skall öka krävs ett extra kontant stöd till föräldrar med barn i förskoleåldern. Det bör vara skattefritt och utgå med lika belopp till alla förskolebarn . Vårdnadsbidraget blir därmed enkelt att samordna med barnbidraget och blir i själva verket ett småbarnstillägg till barnbidraget. Liksom barnbidraget bör det utbetalas . Vårdnadsbidraget bör inledningsvis sättas till . per barn och år. I det första steget bör vårdnadsbidraget utgå för barn för att sedan byggas ut till alla barn . Det första steget bör tas . Det skulle tillsammans med de av oss föreslagna höjningarna av barnbidrag och flerbarnstillägg kraftigt förbättra föräldrarnas frihet att välja mellan att betala för barnomsorg eller stanna hemma på endera eller växelvis hel- eller deltid när barnen är små. Med förslag blir det således i ökad utsträckning möjligt för en av föräldrarna att stanna hemma. Detta gäller i synnerhet för flerbarnsfamiljerna. Detta har från socialdemokratiskt håll utmålats som ett hot mot jämställdheten. Så är givetvis inte fallet. Det stöd som föreslår skall inte beskattas. Det skall liksom barnbidraget antingen kunna utgå som bidrag eller som en skattereduktion. Det uppstår med denna modell inga nya marginaleffekter om en förälder övergår från att vara hemarbetande till att förvärvsarbeta. Det bör ankomma på utskottet att utforma nödvändig lagtext. Åtgärder mot marginaleffekterna (fattigdomsfällan) Familjestödets utformning påverkar barnfamiljernas valfrihet. Det nuvarande stödet kännetecknas av höga marginaleffekter, som gör att många barnfamiljer sitter fast i den s. k. fattigdomsfällan. Marginaleffekterna uppkommer genom kombinationen av progressiva skatter och inkomstprövade avgifter och bidrag. Bostadsbidragen och barnomsorgsavgifterna leder således till att många barnfamiljer har marginaleffekter som är väsentligt högre än vad de flesta övriga inkomsttagare har. Marginaleffekter på är inte ovanliga. Detta drabbar i första hand låg- och medelinkomst- 12 I praktiken drabbas framför allt kvinnorna. Verkningarna av fattigdomsfällan diskuteras mer ingående i motion Mot. 1985/86: 425 So 603. Problemet har väckt allt större uppmärksamhet. publicerades t. ex. en rapport till från LO:s utredning om den offentliga sektorn (Fackföreningsrörelsen och välfärdsstaten). Vi noterar med intresse att fp-motionens tankar om enhetstaxa för barnomsorgen och successivt ersättande av bostadsbidragen med andra, mer generellt verkande stödformer återfinns även i LOirapporten: De behovsprövade bostadsbidragen bidrar till "fattigfällan. De infördes , då socialhjälpskostnaderna ökade snabbt därför att boendekostnaderna steg. Bostadsbidragen kan ifrågasättas, därför att de i så hög grad är ett avsteg från vår generella politik, som vi också inser hur svårt det skulle vara att avlösa dem med ett stödsystem av mer generell natur. Många hushåll är beroende av stödet för sin ekonomi, vilket gör det omöjligt att ta bort det. Ändå manar de extra marginaleffekterna till försiktighet. Ett sätt att successivt minska beroende av bostadsbidragen skulle vara att frysa dem på nuvarande nivå och i stället bygga ut generella flerbarnstillägg, kanske kombinerat med ensamföräldertillägg. Inkomstprövade avgifter innebär att två omfördelningsprinciper krockar. Man når en omfördelning mellan hög- och låginkomsttagare, men bara inom den grupp som nyttjar en tjänst. Om en omfördelning är önskvärd, t. ex. till låginkomsttagare med barn, är det minst lika motiverat att höginkomsttagare utan barn bidrar som att de höginkomsttagare som råkar ha barn och stor försörjningsbörda står för den största omfördelningen. Enhetliga avgifter och finansiering av resten genom skatt gör det möjligt att exakt bestämma omfördelningen mellan såväl barn- och icke-barnfamiljer som låg- och höginkomsttagare. Därtill undviks då de skärpta marginaleffekter som inkomstprövade avgifter ger. Därför bör inkomstprövade avgifter undvikas. Det är viktigt också för att de när de väl är införda är mycket svåra att avskaffa. Långsiktig utbyggnad av det familjepolitiska stödet Vi anser att bör fatta ett principbeslut om hur det familjepolitiska stödet bör byggas ut. Ett sådant beslut bör innefatta en plan för barnbidragshöjningar med totalt . per barn och år . Det är flerbarnsfamiljerna som har det svårast att få ekonomin att gå ihop. En trebarnsfamilj med vanliga inkomster har ofta svårt att få pengarna att räcka till det nödvändigaste, även om båda föräldrarna förvärvsarbetar. Detta är förhållandet även sedan hänsyn tagits till den senaste höjningen av barnbidraget. Skillnaden mellan familjer med tre barn resp. utan barn har i vanliga inkomstlägen beräknats till . Det är av fördelningspolitiska skäl därför nödvändigt att kraftigt förbättra flerbarnsfamiljernas situation. Det flerbarnstillägg som infördes under de borgerliga regeringsåren var ett steg i rätt riktning. utgår ett halvt extra barnbidrag från tredje barnet och ett helt för fjärde och följande barn. Vi föreslår att detta förbättras så att ett halvt extra barnbidrag utgår redan fr. o.m. Med det högre barnbidrag vi föreslår blir det totalt . fr. o. m. andra barnet mot 4 800 för andra, 7 200 för tredje och 9600 för Mot. 1985/86: 425 fjärde och följande. Det förbättrade flerbarnstillägget bör genomföras under steg två eller steg tre i det treåriga utbyggnadsprogrammet. Efter införandet av ett skattefritt vårdnadsbidrag/småbarnstillägg för barn på . per barn och år vilket vi föreslår att nu fattar beslut om bör vårdnadsbidraget utsträckas till att gälla alla barn . Vi har i motion So603 utförligt beskrivit hur reformförslaget enligt ovan bör finansieras. Det kommunala grundavdraget bör successivt sänkas till , livsmedelssubventionerna successivt avskaffas, och den nu aktuella höjningen av bostadsbidragen bör inte träda i kraft. Till detta kommer att utgifterna för socialbidrag med stor säkerhet kommer att minska när familjestödet byggs ut i den omfattning vi föreslår. Vi vill i detta sammanhang också redovisa att vi kommer att ta upp frågan om statens utgifter för bidragsförskott liksom det oförändrade avdraget för underhåll till icke hemmavarande barn när vi tar ställning till revisorers förslag nr 17. kan således biträda förslaget att höja barnbidraget med /år från samt förslaget att förlänga förmånerna i fråga om det förlängda barnbidraget och studiebidraget från 9 . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till reformerat familjestöd enligt de riktlinjer som anvisats i motionen, nämligen valfrihet, sänkta marginaleffekter och fortsatt utökning av det ekonomiska stödet för barnfamiljer, 2. att beslutar om införande av ett skattefritt vårdnadsbidrag/småbarnstillägg på . per barn och år, enligt vad som anförts i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att ett åtgärdsprogram mot marginaleffekterna (fattigdomsfällan) bör utarbetas i enlighet med de riktlinjer som har angivits av , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en långsiktig reformering av familjepolitiska stödet, 5. att hos regeringen begär förslag till finansiering av det familjepolitiska stödet enligt vad som anförts i motionen. () () () () () () 14