ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902U521 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:U521 () Den turkiska minoriteten i rapporteras den bulgariska regeringen ha utsatt den turkiska minoritetsbefolkningen i för hårda och oacceptabla åtgärder syftande till assimilering och bulgarisering. Man försöker framtvinga bl. a. namnbyten för att därmed störa den turkiska identiteten, man vidtar åtgärder för att minska utövandet av muslimsk religion, muslimska seder och bruk. Vidare hindras skolundervisningen i turkiska, turkiska elever får inte tala turkiska m. m. Det måste konstateras att den bulgariska regeringen härmed visat bristande hänsyn till de överenskommelser och dokument, i vilka den själv instämt och även förpliktigat sig att följa. I slutdokumentet från konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK), 1975, lyder den relevanta bestämmelsen under punkt 7 sålunda: De deltagande staterna kommer att respektera mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, däri inbegripet tanke-, samvets-, religions- och trosfrihet, för alla utan åtskillnad med hänsyn till ras, kön, språk eller religion. De kommer att främja och uppmuntra ett verkligt utövande av de medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala, kulturella och andra rättigheterna och friheterna, vilka alla härrör från det inneboende värdet hos varje människa och är väsentliga för hennes fria och fulla utveckling. Inom denna ram kommer de deltagande staterna att erkänna och respektera den enskildes frihet att bekänna sig till och utöva, ensam eller i gemenskap med andra, sin religion eller tro följande sitt eget samvetes bud. De deltagande stater på vilkas territorium det finns nationella minoriteter kommer att respektera de sådana minoriteter tillhörande personernas rätt till likhet inför lagen, kommer att ge dem full möjlighet till verkligt åtnjutande av de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna och kommer på detta sätt att skydda deras rättmätiga intressen på detta område. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att hos regeringen begära att man från svensk sida i ESK-arbetet eller i annat lämpligt sammanhang påtalar det förtryck av etnisk och religiös minoritet som i strid med ESK-överenskommelsen gör sig skyldigt till.
mot · G902U525 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:U525 () Fiskexporten till har fått en allt större betydelse för det svenska fisket, och ett allt större antal fiskebåtar från koncentrerar nu sin verksamhet till vattnet utanför östkusten. För och speciellt för sydöstra har detta fiske en stor betydelse ur sysselsättningssynpunkt, och det ger även exportmöjligheter. är den kommun där det största antalet kilo fångad fisk landas. Ett problem för beredningsindustrierna på är den tull som läggs på svenska halvfabrikat vid fiskexport till . Åtskilliga nya arbetstillfällen skulle kunna skapas i om detta tullpåslag avskaffades. Enligt avtal med EG är det under vissa perioder möjligt att exportera fiskprodukter till EG utan pålagor, men under övriga perioder tullbeläggs denna export. Dessa periodiska ingrepp medför en stark ryckighet i denna industrigrens arbete och leder till svårigheter för den att hålla fast anställd personal. Utan tullpåslag på den svenska fiskindustrins exportprodukter är denna industri konkurrenskraftig, och ett avskaffande av detta tullhinder skulle ge möjligheter till en ökning av exporten på detta område. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att begär att regeringen upptar förhandlingar med EG syftande till ett avskaffande av all tull på svenska fiskprodukter som exporteras till EG-området.
mot · G902U526 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:U526 (c) Internationell opinion mot barnarbete Det finns 50 miljoner barnarbetare i världen kanske ännu fler. De finns i alla delar av världen utom i norra , och . Det är barn som försörjer sina föräldrar och syskon med sitt arbete. De putsar skor, bär ut tidningar tidigt i gryningen, de putsar bilfönstren när bilarna stannar för rött ljus. De har försäljningar i marknadsstånd. De exploateras och betalas låg lön. De utsätts för hårt arbete. Små barn bär tegel vid byggnation. Små barn arbetar i tändsticksfabriker och små flickor knyter mattknutar i mattfabriker. Deras kroppar deformeras, deras ögon skadas, de kan inte gå på sina ben efter timmars sittande vid arbetet. De blir fysiskt lemlästade och psykiskt skadade. Många arbetar i stället för att gå i skola. Riskerna för fler analfabeter i världen ökar. Barnarbete är till skada för barnen. Det hindrar dessutom vuxnas möjligheter till arbete. Det måste vara en rimlig uppdelning mellan vuxna och barn att de vuxna arbetar och försörjer barnen. Och att barnen får gå i skola och läsa och studera. måste ta upp denna fråga i internationella fora, medverka till att skapa opinion. Vi måste undersöka möjligheterna att motverka barnarbete. Konsumenter måste få veta om varorna produceras av barn och låta bli att köpa dem om så är fallet. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär att frågan om barnarbete tas upp av i internationella fora, 2. att hos regeringen begär att undersöker möjligheterna att motverka barnarbete.
mot · G902U528 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:U528 Utse till hedersmedborgare i bortfördes från till fångenskap i . Han tillfångatogs efter ett outtröttligt och självuppoffrande arbete för att rädda medmänniskor från en säker och kvalfull död. har många ansträngningar gjorts för att få klarhet i vad som hände efter den ödesdigra januaridagen 1945, och många teorier har presenterats utan att full klarhet kunnat erhållas. utnämndes till hedersmedborgare i , och innevarande år har gjort motsvarande hedersutnämning. gjorde en av de största, om inte den allra största, individuella humanitära insatserna under . Varför har vi inte i hans hemland gjort honom till hedersmedborgare? Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar utse till hedersmedborgare.
mot · G902U529 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:U529 m. fl. (c) Internationellt samarbete mot aids Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:So477 hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om internationellt samarbete mot aids. () () () () () () ()
mot · G902ub202 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Ub202 och () Delad klass i ämnet bild Bildämnet är ett av de ämnen i skolan där en del av kulturens många yttringar kommer till uttryck, prövas och analyseras. Barn och ungdomar är oftast intresserade och villiga att arbeta med detta ämne, men tyvärr måste bildläraren ofta göra dem besvikna. Många laborativa moment i läroplanen är svåra eller omöjliga att genomföra i en grupp med 30 elever. Förstärkningsresursen som tilldelas varje skola kan användas till delning av klasser, men bildläraren, som ofta är ensam om sitt ämne i skolan, har svårt att få gehör för sina krav. Film, foto, video, keramik och grafik - all praktisk verksamhet innebär individualisering av undervisningen. Till detta kommer den kurativa roll som läraren allt oftare får spela. Kanske är detta speciellt utmärkande för skapande ämnen, där läraren måste frammana en förtroendefull atmosfär så att eleverna vågar visa sina ansträngningar, lyckade och misslyckade försök. Med ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående delad klass i ämnet bild.
mot · G902ub203 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Ub203 och () Revidering av läroplanen för att stärka ämnet maskinskrivning Maskinskrivning är ett obligatoriskt ämne i enligt Lgr 80 men saknar föreskrivet antal veckotimmar. Man förutsätter att en integrering skall ske med andra ämnen, vilket i praktiken visat sig vara ganska svårt att genomföra. I Lgr 80 står maskinskrivning ingår i undervisning därför att maskinskrivning är en vardagsfärdighet som eleverna bör behärska och som de har nytta av i skolan, som enskilda medborgare, i kommande arbete och vid fortsatta studier. Vi tror också att många människor som inte kan skriva maskin beklagar detta. Ämnet maskinskrivning är därför alltför viktigt för att behandlas på detta nonchalanta sätt. Att kunna skriva maskin enligt touchmetoden är en nödvändig färdighet när man skall använda en dator. Eftersom data införts som ett obligatoriskt ämne borde alla elever först lära sig skriva maskin enligt touchmetoden. Med det ovan anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad vi i motionen anfört angående vikten av ämnet maskinskrivning.
mot · G902ub204 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Ub204 och () Införande av ämnet datalära i skolförordningen Datalära ingår som ämne på högstadium enligt Lgr 80, men ämnet finns inte med i skolförordningens (Sf) 15 kap. § 4 som reglerar ämneskombinationen för lärare med tjänst nr 16-18. Enligt läroplanen kan undervisningen i datalära ingå dels i ämnet matematik, dels i so (samhällsorienterande ämnen), men det kan också förekomma som tillvalsämne. Om en skola har detta ämne på schemat och den lärare, som är ämnad att undervisa i ämnet av en eller annan anledning begär tjänstledigt eller flyttar så att tjänsten behöver annonseras ut, kan man inte föra samman data med andra ämnen vid utannonsering därför att data inte finns med i någon ämneskombination i Sf. Med det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad vi i motionen anfört angående ärende att införa ämnet datalära i skolförordningen.
mot · G902ub205 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub205 och () Ändring av skolförordningen lade fp-regeringen genom dåvarande skolministern fram förslaget till en ny läroplan för , vilket också bifölls i allt väsentligt. /83 började denna läroplan att gälla. Vissa svårigheter har dock framkommit då det gäller genomförandet i praktiken ute på de enskilda skolorna. Redan i Lgr 69 sades att so- och no-ämnena (samhällsorienterande, naturorienterande) skulle läsas integrerat. Detta lyckades man inte genomföra i alla skolor och protesterna mot denna integrering har inte heller uteblivit. Det finns dock skolor som genomförde systemet och alltså fortfarande arbetar därefter. En förutsättning för att lyckas är dock att man får lärare som också arbetar med denna målsättning. I skolförordningens 15 kap. regleras hur lärartjänster får inrättas. Detta kapitel har inte anpassats till Lgr 80 utan ställer till en hel del onödigt trassel för såväl lärare som skolledning och elever. I timplanen står att i naturorienterande ämnen ingår biologi, fysik, kemi och teknik. Men enligt skolförordningen finns ingen kombination med ämnet teknik för lärare med tjänst nr 16-18, enligt Sf 15 kap 4 §. Ämnet datalära kan ingå i matematik eller so men kan också förekomma som tillvalsämne. Detta ämne finns över huvud taget inte upptaget i Sf:s kap. 15. När en skola har en tjänst inrättad med kombination ma, ke, tk, da och vederbörande lärare begär tjänstledigt går tjänsten inte att annonsera ut därför ämneskombinationen inte finns i Sf. Om Sf ändrades så att de skolor som arbetar enligt läroplanen alltså har blockundervisning i so- resp. no-ämnen också fick annonsera lärartjänster enligt detta skulle många problem underlättas. Med stöd av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående ändring i skolförordningen.
mot · G902ub206 · 1986-01-16 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Ub206 m. fl. (c, m,fp) Lärlingsutbildning vid stiftelsen Stiftare är kommun, som skall bestrida lokalkostnaden, och , som skall stå för kostnaden för anställd personal. Ändamålet med stiftelsen skall enligt urkund och stadgar vara att i samverkan mellan stiftarna och under ledning av en hos stiftelsen anställd intendent inom Citadellet i möjliggöra skolning av hantverkare och vidareutbildning av byggnadshantverkare i äldre tekniker avseende iordningställande av äldre byggnader och föremål i för föreningar, kyrkor, kommuner och enskilda. De inom stiftelsens ram verksamma hantverkarna är alla egna företagare vilka enligt skrivna hyreskontrakt skall verka i enlighet med de riktlinjer och stadgar som antagits av Stiftelsen , vilket innebär en satsning på utbildning av lärlingar och vidareutbildning. De skall också deltaga i kurser som anordnas på Citadellet. visar verksamheten att det finns ett stort behov av ett i centralt beläget hantverkscentrum. Trots den korta tidsperiod som verksamheten har varit i gång kan mycket goda resultat redovisas. Det viktigaste skälet är det stora vårdbehovet av äldre byggnader och föremål som enligt flera utredningar är mycket stort. Behovet av kunniga konsulter, hantverkare och konservatorer är omfattande, liksom vikten av att föra kunskaperna vidare genom utbildning. Den planerade verksamheten /87 innebär ett fullföljande av stiftelsens intentioner, där man hoppas på att lärlingsutbildningen kan påbörjas . Lärlingar inom de olika hantverksområdena kommer då att uttagas och läroplaner för de olika yrkena upprättas i samarbete med och gymnasieskolan. kommer snickeriverkstaden att flytta till nyrestaurerade lokaler och kommer också textilateljén att påbörja sitt arbete. Textilateljén kommer i första hand att rikta sig till kyrkorna men även hembygdsföreningar, slott och privatpersoner kommer att kunna vända sig dit. Den mängd kyrkor som anmält sitt intresse för att använda sig av textilateljéns tjänster garanterar att det blir full sysselsättning i från början. Stiftelsens målsättning att bevara äldre hantverkstraditioner är värt allt stöd och lärlingsutbildning på Citadellet i skulle vara ett värdefullt utbildningsalternativ för unga människor. Därför bör allt göras för att utbildning av lärlingar på Citadellets hantverkscentrum blir verklighet. Enligt vår uppfattning bör få i uppdrag att snabbt undersöka möjligheterna för ett genomförande. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen angående utbildning av lärlingar på Citadellet i . 1985/86 Ub206 i (fp)
mot · G902ub207 · 1986-01-17 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Ub207 och () Ökad skolundervisning i kostkunskap Kostens betydelse för vår hälsa uppmärksammas alltmer. Många av våra sjukdomar kan härledas till en felaktig kost. Detta är till stor del en följd av nya forskningsresultat som pekat på ett starkt samband mellan felaktiga kostvanor och uppkomsten av cancersjukdom. Bröstcancer och tjocktarmscancer utgör två vanligt förekommande cancerformer som i speciellt hög grad tycks vara korrelaterade till kostvanorna. De allt starkare bevisen för klara samband mellan felaktiga kostvanor och uppkomsten av sjukdom får självfallet viktig betydelse för hur den förebyggande hälsovården skall organiseras. Det måste vara för såväl individ som samhället en stor fördel, och dessutom ekonomiskt lönsamt att kunna förebygga sjukdomar i stället för att invänta och behandla dem. Inom sjukvården håller den traditionella strategin att behandla människor först sedan de blivit sjuka på att få vika för en modernare sjukdomsförebyggande syn. I det nya sjukvårdsarbetet kommer kostfrågorna att få allt centralare betydelse. Ett uttryck för detta är den nya hälso- och sjukvårdslagen. har de svenska hushållen fått allt sämre med tid för att laga mat. förvärvsarbetar både män och kvinnor i de hushåll där det finns barn. var nästan alla kvinnor hemma. Tillkomsten av halvfabrikat och modern köksutrustning har självfallet underlättat hushållsarbetet. har konsumenterna utsatts för en massiv kommersiell påverkan till att handla mer av chips, pommes frites etc. Effekten av detta har blivit att som medicinskt sakkunniga blir alltmer övertygade om kostens betydelse för hälsan, så har andra krafter i samhället gjort att många konsumenter äter en oriktig sammansatt kost. Men det är inte bara kostens sammansättning som är viktig att uppmärksamma. Måltiden som en social gemenskap mellan människor är lika viktig att påtala. Många ungdomar berättar att de mycket sällan äter middag tillsammans med sin familj . Det är många faktorer som spelar in, familjen har olika tider och var och en tar själv mat i köket när man kommer hem. En del kallar detta för den ökande frukostiseringen av våra måltider. Andra intar måltiden tigande framför TV:n. En sådan tendens måste med kraft motarbetas. Det är viktigt för familjesammanhållningen, för den sociala gemenskapen och för vår kultur att vi intar maten tillsammans. Vi borde också stimulera till bildandet av matlag för att t. ex. möjliggöra för dem som är ensamstående att också få äta tillsammans med andra. Skolan har i det här sammanhanget en mycket viktig roll. Med undervisningen i kostkunskap ges ingen prioritet. Många barn får inte hemma Många ungdomar blir därför beroende av lättlagad och färdiglagad mat, som ofta dessutom är fel sammansatt. Även om de vill äta annorlunda saknar de baskunskaperna. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av läroplanen för att utöka undervisningen i kostkunskap. () () 1985/86 Ub207
mot · G902ub212 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub212 Skolskjutsverksamheten är en angelägenhet. Statsbidrag har tidigare utgått till verksamheten men sedan långtid upphört. Skolskjutsarna motiveras av flera skäl dels med långa avstånd framför allt i glesbygderna, dels kan otrygga skolvägar också vara ett skäl till att få skolskjuts. Reglerna för när rätt till skolskjuts föreligger varierar kraftigt från kommun till kommun. Kommunernas sätt att tolka bestämmelserna skiftar också. tolkas reglerna förhållandevis fritt, men det finns också exempel på en stelbent tolkning, som gör att enskilda människor upplever skolskjutsfrågorna som betydande problem. I samband med terminernas början är i stort sett samtliga myndigheter och organisationer som berörs av skolfrågor regelmässigt nedringda av föräldrar som har problem med barnens transport till skolan. Det gäller t. ex. trafiksäkerhets verket, och Skola och myndigheter som barnmiljörådet. De synpunkter som föräldrarna för fram visar att tillämpningen av skolskjutsbestämmelserna gör att någon form av initiativ är nödvändigt. har kunnat bekräfta att t. ex. boende i samma fastighet har behandlats olika, beroende på det faktum att barnen har bott i olika trappuppgångar, trots att skillnaden i avstånd det rörde sig om var . Det finns exempel som visar att reglerna blir mycket märkliga . I en kommun hade man en gräns till skolan för att komma i fråga för skolskjuts. Kommunen tolkade den bestämmelsen som att alla barn under alla omständigheter skulle gå . Det fick konsekvenser som innebar att skolskjutsen åkte en bit, satte av ett barn, fortsatte ytterligare en bit med grannbarnet, satte av det osv. så att barn på väg hem från skolan kunde bli omkörda av skolskjutsar med lediga platser, men vägrades ändå möjligheter att åka. Det här leder till betydande oro hos föräldrarna för vad som kan hända ur trafikolycksfallssynpunkt. Problemen skulle sannolikt minska avsevärt om någorlunda likartade bestämmelser när det gäller rätten till skolskjuts kunde åstadkommas. Möjligheter att åstadkomma detta bör föreligga om t. ex. trafiksäkerhetsverket, barnmiljörådet och i samråd diskuterar möjligheter att åstadkomma någon form av central vägledning för hur skolskjutsfrågor skall hanteras. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en central vägledning för skolskjutsverksamhet bör utarbetas. 1985/86 Ub212
mot · G902ub215 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub215 och () Rätten till hemspråksundervisning Hemspråksbestämmelserna i skolförordningen har ändrats så att undervisning i hemspråk skall ges bara till elever som har ett annat språk än svenska som dagligt umgängesspråk i hemmet. Ett undantag har gjorts däri att adoptivbarn med ett annat modersmål än svenska har rätt till hemspråksundervisning, även om de inte talar sitt modersmål i hemmet. Det finns ännu en grupp barn som borde omfattas av liknande undantagsbestämmelser, nämligen den vars ena förälder talar ett annat språk än svenska och där föräldrarna har separerat och barnen bor hos den andra av föräldrarna i . Den gruppen barn är troligen inte stor men heller inte så liten att den därför kan betraktas som obetydlig. Även dessa barn har en legitim rätt till fortsatt kontakt med båda föräldrarna. Just nu pågår utarbetandet av riktlinjer för kommunernas tillämpning av rätten till hemspråksundervisning. Dessa riktlinjer borde enligt vår uppfattning kompletteras så att undantag skall kunna göras från bestämmelsen om annat dagligt umgängesspråk än svenska även för nämnda barngrupp. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att den bör överväga en komplettering av riktlinjerna om tillämpning av rätten till hemspråksundervisning.
mot · G902ub216 · 1986-01-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub216 och () Teckenspråk som hemspråk I motion 1984/85:1860 (m) föreslog vi motionärer att barn till döva föräldrar skulle kunna erhålla teckenspråk som hemspråk och att statsbidrag borde kunna utgå för sådan undervisning. Vi påminde om teckenspråkets status som eget språk. Statsbidrag utgår till mycket små och udda språk medan så ej är fallet beträffande teckenspråk I motiveringen för avslag i UbU 1985/86:1 anför utskottet att det ej anser sig ha underlag för att ta ställning till frågan huruvida teckenspråksundervisningen av hörande barn till döva föräldrar skall jämställas i statsbidragshänseende med hemspråksundervisning i . I den förhoppningen att underlag för bifall skall kunna erhållas hemställer vi med hänvisning till ovanstående att beslutar att undervisning i teckenspråk som hemspråk skall vara statsbidragsberättigat.
mot · G902ub217 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub217 och () Statsbidrag till i I verkar en fristående skola, Bladins skola. Verksamheten har successivt byggts ut och omfattar såväl grundskola som gymnasieskola. Undervisningen bedrivs i små klasser med god social kontakt. Det förekommer ett nära samarbete mellan skola, elever och föräldrar. Inom sker samverkan över stadierna, och äldre elever lär sig hjälpa yngre. Stor omsorg ägnas åt att ge eleverna hjälp och trygghet under hela skoldagen. Studierna anpassas till de olika elevernas förutsättningar och behov. Undervisningen vid Bladins gymnasieskola bedrivs enligt modellen med koncentrationsläsning på 3-årig humanistisk, samhällsvetenskaplig och naturvetenskaplig linje. Detta innebär att undervisningen ej är årskursbunden. Eleverna studera genomsnittligt 6 ämnen , lärarledd undervisning per ämne. Varje ämne tenteras inför neutral examinator vid gymnasieskola i innan nytt ämne påbörjas. Bladins skola utgör genom sin uppbyggnad i hög grad ett komplement till de kommunala gymnasieskolorna i södra . Av 65 intagna elever /86 kommer 45 från kommuner utanför (, , , , , , , , , , och ). För många av dessa elever utgör Bladins enda möjligheten till gymnasiala studier. Modellen med koncentrationsläsning gör att varje elev får ett individuellt studieprogram som avpassas efter just hans/hennes behov. Såväl antalet ämnen som studietiden kan rättas efter varje elevs förutsättningar. Den elev som behöver en lugnare studietakt får det, den som vill gå snabbare fram gör så. Många av eleverna vid Bladins har särskilda behov, som inte kunnat tillgodoses vid andra skolor, vilket ju tydligt framgår av elevernas spridning på olika hemkommuner. Åtskilliga har även rekommenderats av kuratorer och skolledning på sina tidigare skolor att söka sig till Bladins, då studiemiljön här skulle öka deras möjligheter att lyckas i skolarbetet. Det är ostridigt att skolan fyller ett stort behov och att den är av stort värde för det allmänna skolväsendet. Moderata samlingspartiet har i tidigare kommittémotioner föreslagit nya regler för att fristående skolor skall kunna erhålla statsbidrag för sin verksamhet. Ett genomförande av dessa förslag ger Bladins skola goda möjligheter till fortsatt verksamhet. Även med tillämpning av nuvarande bestämmelser om statsbidrag bör emellertid bidrag kunna utgå till skolan, såväl avseende som gymnasieskolan. Mot bakgrund härav hemställs att beslutar att statsbidrag skall utgå till i . () () 1985/86 Ub217