mot · G902A447 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:A447 och () Utvecklingen i sydöstra I regionalpolitiska beslut sades det att det finns regioner utanför stödområdet som fordrar särskilda insatser. var ett av de områden som räknades upp. och var de andra. I riksdagsbeslutet sade man att problemen i de här områdena skall beaktas vid tilldelningen av regionala utvecklingsmedel och vid tilldelningen av medel till teknikspridningsprojekt och kunskapsöverföring mellan företag och kunskapscentra. preliminära befolkningsstatistik visar att detta år var delat i två delar, där den som ökade sin befolkning bestod av storstadslänen, , och . Övriga delar av landet minskade, skogslänen (utom ), Bergslagen och sydöstra . Man skulle alltså kunna se skogslänen med Bergslagen och sydöstra som de svaga delarna av , se bilaga. Försöker man göra en mer detaljerad avgränsning av sydöstra sysselsättningssvaga delar duger inte den kartskiss som redovisats i propositionens referat av regionalpolitiska utredningens betänkande. Kartan visade den s.k. Inlandsovalen som avgränsats kring av deras LO-sektion. Länsstyrelserna i området har genomfört egna prioriteringar som baserats på kommunernas utveckling. Inom området råder det givetvis vissa skillnader vad avser befolkningsutvecklingen. Ogynnsammast utveckling har haft med-9,, med-7,och med-5,. Mest utsatta kommuner ur sysselsättningssynpunkt är med -7,, med -5,och med -4,. Jämför vi sysselsättningsutvecklingen i östra med den inom stödområdena kan vi se att den var sämre än i något av stödområdena. Självfallet får man vara försiktig vid dessa jämförelser, men siffrorna visar ändå klart på en utomordentligt negativ utveckling för stora delar av östra . Lägg därtill utvecklingen i så framträder en bild av sydöstra i obalans. Några kommuner kan redovisa en något mer gynnsam utveckling, främst då som alltmer framträder som denna regions centralort. En fortsatt utveckling av den typ vi fått uppleva framstår för sydöstra som hotfull. Det är visserligen omöjligt att på kort sikt påtagligt förändra den demografiska strukturen - födelseunderskottet kommer därför säkert att bli bestående i flera kommuner . Men det är angeläget att utflyttningen bromsas upp och upphör. Den mer storstilade befolkningsutvecklingen i landet, och då främst flyttningsströmmarna av unga ofta välutbildade människor, visar mot en klar koncentration av befolkning och sysselsättning kring orter med högre utbildning och forskning samt centra för regionsjukvården. Till dessa orter dras s.k. kunskapsintensiv industri, vilket i sin tur utövar dragningskraft på välutbildade människor. Det föreligger över hela västvärlden ett allt klarare samband mellan den högre utbildningens lokalisering och positiv regional utveckling. Utvecklingen i bekräftar till fullo detta samband. Regionalpolitiken i sin mer traditionella selektiva stödformsmodell har alltmer kommit att spela ut sin roll som aktivt medel för att säkerställa en balanserad regional utveckling. Det är andra faktorer som på ett helt annat sätt formar förutsättningarna för framtidens regionala utveckling. För sydöstra är det av avgörande betydelse att någon eller några orter framstår som alternativ till storstadsregionernas påtagliga möjligheter att erbjuda en heltäckande och hög servicenivå på snart sagt alla områden. Den tekniska kompetensen inom utbildningsväsendet och industrin måste utvecklas och höjas i ett närmare samarbete med de tekniska högskolorna i och och redan befintlig högre utbildning i regionen. Teknisk utbildning på en nivå mellan nuvarande gymnasie- och civilingenjörsutbildning efterfrågas från industrin. I en särskild utbildningspolitisk motion har moderata samlingspartiet framfört krav på att en sådan utbildning införs. För sydöstra framstår denna utbildning som utomordentligt värdefull och angelägen att få komma i gång med. Det är nödvändigt att teknisk utbildning över nuvarande gymnasienivå drar nytta av den kompetens som regionens teknikintensiva företag besitter. Flera exempel finns inom regionen på ett mycket fruktbärande samarbete. Exempelvis har Svenska Fläktfabriken i i ett omfattande samarbete med högskolan påbörjat en fyra terminers högre teknisk utbildning för att tillgodose ett växande behov av tekniker med högskolekompetens på olika delområden. Sådana erfarenheter och denna kompetensuppbyggnad bör vara angeläget att dra nytta av vid en utbyggnad av den högre tekniska utbildningen i regionen. Kommunikationsfrågorna i vid bemärkelse måste ges ökad uppmärksamhet. Det för regionens utveckling strategiska vägnätet, bl.a. och E 66, bör rustas upp. Linjeflygnätets internationella koppling bör utvecklas mot kontinenten. Omfattande investeringar i data- och telekommunikationsnätet måste genomföras för att säkerställa regionens berättigade krav på hög kvalitet och tillgänglighet för informationens intensiva verksamheter. Regionens starka beroende av skogsnäringarna och det faktum att det sydsvenska bonde- och privatskogsbrukets kommersiella och administrativa centrum finns lokaliserat till området motiverar, enligt vår mening, att forskningen kring sydsvenska skogsfrågor lokaliseras hit i anslutning till den högre utbildningen. Inte minst med tanke på den pågående diskussionen om luft 1985/86 A447 föroreningarnas effekter på den sydsvenska skogen framstår denna forskning Mot. 1985/86 som angelägen. För att förhindra en utveckling mot ökade regionala obalanser är det av stor vikt att statsmakterna på skilda områden, som antytts i motionen, beaktar de långsiktiga rumsliga effekterna av den samlade politiken. Regeringspolitikens bidrag och subventioner kan aldrig någonsin uppväga bristerna i en politik som saknar ett regionalt helhetsperspektiv för en landsända som Sydostsverige. Med anledning av vad som ovan framförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att statsmakterna samt centrala offentliga organ vid investerings-, lokaliserings- och dimensioneringsbeslut beaktar vad som i motionen anförts om ett regionalt helhetsperspektiv till gagn för sydöstra utveckling. FOLKÖKNING LÄNSVIS 1985 Mot-1985/86 I PROCENT AV FOLKMÄNGDEN Bil. T Stockhol ms cmrådet och på Okar folkmängden. Stora områden av landet har folkminskning. Folkmängden minskar i sydöstra , samt västra och centrala . Vmeås stora folkökning gör att ökar något trots att nästan alla andra kormuner i landet minskar.