ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902L230 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:L230 () Utlännings förvärv av fritidsfastighet I , och i synnerhet i den norra delen, ökar efterfrågan på sommarbostäder. Den bofasta befolkningen trängs undan i våra skärgårdssamhällen då den ej kan betala de priser, som sommargäster kan betala för att utnyttja husen , trots att det gäller bostad för året-runt-bruk. Nya konkurrenter uppträder på marknaden i form av utländska köpare. Troligen beror det till stor del på att fortfarande har så pass rent vatten att det går att bada, vilket inte är fallet inom stora områden norr om . Enligt uppgift finns det ansökningar om ett hundratal tillstånd av utlänningar att få förvärva fast svensk egendom. Förutsättningarna för förvärvstillstånd regleras i lagen om utländska förvärv av fast egendom i 8 kap. 11 §. Bestämmelserna innebär att förvärvstillstånd i princip skall meddelas om hinder inte möter med hänsyn till landets försvar eller säkerhet, egendomens lämplighet för avsett ändamål eller andra allmänna intressen eller med hänsyn till förvärvarens förhållanden. För sådana områden av landet, där det råder stor efterfrågan på fritidsområden, gäller därutöver en särskild bestämmelse. Enligt denna (10 §) skall förvärvstillstånd vägras om förvärvet avser en fritidsfastighet som är belägen inom ett område där efterfrågan på fritidsfastigheter är så betydande att på grund därav risk föreligger för en stegring av fastighetsvärdena. Förbudet mot förvärvstillstånd gäller dock inte om förvärvaren tidigare varit svensk medborgare eller på annat sätt har en särskild anknytning till . Det är därför skrämmande när det aviseras lättnader för utländska medborgare att få förvärva fritidsbostäder i , som i högsta grad utgör ett område där efterfrågan på fritidshus är så stor att priserna stegras. Jag anser av princip att skall ägas av svenskar och att vårt land inte får säljas bit för bit. Det bör därför tillämpas stor restriktivitet när det gäller tillstånd i allmänhet och stopp för förvärvstillstånd i för utlänningar att inköpa fritidsfastigheter. 1 1985186.3 sami. I anledning av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utlänningars rätt att förvärva fast egendom i .
mot · G902L231 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:L231 () Förbud mot krigsleksaker För barnen spelar leken en viktig roll. Utan den kan de inte utvecklas till harmoniska och mogna människor. Genom leken får de möjlighet att bearbeta sina känslor och upplevelser. Därvidlag är leksakerna viktiga medel som stimulerar barnen i deras lekar. Därigenom uppmuntras de såväl till att leka av sig sina upplevelser som att vidareutveckla sina känslor och tankar. Ett viktigt behov många barn av har, är att bearbeta sina upplevelser av krig och våld. Inte minst på grund av många TV-program de sett är detta behov stort. För att göra dessa bearbetningar är det däremot inte önskvärt att barnen leker med krigsleksaker, eftersom dessa med fantasins hjälp knappast kan förändras till något annat. Genom sin närvaro påminner de om krig, våld och död. I stället behöver barnen - även när de leker krig - andra leksaker, som kan stimulera barnens tankar och känslor i en positiv riktning. 1979 träffades mellan leksaksbranschen, och lekmiljörådet (numera barnmiljörådet) en överenskommelse, som innebar att leksaker som avbildade vapen och krigsföremål och senare inte längre skulle få säljas. Emellertid har problem uppstått i tillämpningen av denna överenskommelse. Somliga butiksägare har inte följt rekommendationen. Dessutom har nya leksaker tillkommit med anknytning till , stjärnornas krig, men också andra Science fiction-leksaker och dataspel med våld som genomgående tema. Inte minst under FN:s internationella fredsår är det angeläget att alla tänkbara åtgärder vidtas för att motverka förekomsten av krigsleksaker. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs därför att hos regeringen anhåller om förslag till lag om förbud mot försäljning av krigsleksaker.
mot · G902L232 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86 :L232 och () Ändring av permutationslagen, m. m. Ca förvaltas i 50 000 fonder och stiftelser i vårt land. Dessa fonder har tillkommit genom donationer som är avsedda att med sina avkastningar stödja olika allmännyttiga ändamål. Donatorerna har ofta önskat stödja vård eller undervisning för obemedlade, direkt hjälpverksamhet bland särskilt behövande eller vetenskaplig forskning inom angelägna områden. Samhällets ökade åtagande inom socialtjänst, hälso- och sjukvård och inom det allmänna skolsystemet har successivt medfört att ändamål och utdelningsbestämmelser för många äldre fonder blivit inaktuella. 1972 antog en särskild lag, permutationslagen, som ger kammarkollegiet i rätt att ändra otidsenliga regler och ändamål för fonder och stiftelser. Regeringen beslutade om generell permutation för vissa donationer inom skolväsendet . Kammarkollegiet meddelade motsvarande ändringsrätt för de många frisängsfonder som donerats till olika sjukhus och vårdinrättningar. Dessa allmännyttiga fonder och stiftelser är i princip skattebefriade. En förutsättning är dock att av den årliga avkastningen används för avsett ändamål . Det finns goda skäl att anta att så omfattande utdelningar inte sker. Merparten av fonderna förvaltas av offentliga organ. Kommunerna disponerar 17 000 fonder, landstingen 7 000 och kyrkoråden har 12 000 sådana förvaltningsuppdrag. Det låga nyttjandet av fondernas avkastningar kan ha flera orsaker. Många huvudmän har dröjt med eller avstått att ansöka om ändrat och moderniserat ändamål genom permutation. Det är viktigt att donators vilja och syfte respekteras såväl vad avser ändamål som geografiska begränsningar. Detta får dock inte leda till missriktad uraktlåtenhet att ansöka om ändring av bestämmelserna, med effekt att ingen utdelning i praktiken kan ske. Även om samhället nu sörjer för medborgarnas behov på ett mera heltäckande sätt än förr, finns givetvis många områden inom handikappomsorgen, äldrevård och ungdomsfostran till vilka ändamål fondernas utdelning med fördel kan riktas. En utvärdering bör ske av hur permutationslagen har tillämpats i syfte att avkastningarna från fonder och stiftelser skall kunna användas. Dessutom bör utredas om utdelning sker i den utsträckning som reglerna för skattebefrielse förutsätter. I samband därmed bör prövas hur skattebefrielsen kan göras villkorlig i syfte att öka användningen av fondernas avkastningar. I syfte att öka utdelningarna från skattebefriade fonder och stiftelser Mot. föreslår vi därför en utvärdering av permutationslagens tillämpning. 1. att hos regeringen hemställer om en utvärdering av permutationslagens tillämpning, 2. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts för att se hur utdelningarna från skattebefriade fonder och stiftelser kan ökas. () ()
mot · G902L233 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:L233 m. fl. (s) Ändring av namnlagen Från tillämpas en ny namnlag. Enligt denna kan man enligt 31 § om man enligt 30 § förvärvat flera förnamn, genom anmälan, antingen byta ut ett av förnamnen mot ett nytt förnamn eller stryka ett förnamn. 136 § samma lag sägs att anmälan skall ske skriftligen. För den som är skall anmälan eller ansökan i sådant ärende enligt namnlagen göras av barnets vårdnadshavare enligt 48 § NL. Om barnet har fyllt skall barnet samtycka. Om modern är ensam vårdnadshavare för barnet kan hon ensam göra anmälan i ärenden enligt namnlagen. Lagen föreskriver inte att samtycke skall lämnas av den förälder som inte har del i vårdnaden vad avser ärenden angående namn. Detta innebär att om två föräldrar som är gifta och i fullt samförstånd namnger sina barn men sedan genomgår en skilsmässa, den förälder som erhållit vårdnaden ensidigt kan företa ändring av förnamn. Så har i praktiken också skett, varvid den förälder som inte är vårdnadshavare ej kan motsätta sig namnbytet. Enligt undertecknad bör även den förälder som inte är vårdnadshavare ge sitt samtycke till namnändringen. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar om sådan ändring i namnlagen att även den förälder som inte är vårdnadshavare skall ge sitt samtycke till namnbyte för underårigt barn. () ()
mot · G902L234 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:L234 m. fl. (s) Prisinformation och prissättning Att minska inflationstakten är nu det helt dominerande målet för den ekonomiska politiken. Prisökningstakten är resultatet av en mängd beslut på olika nivåer. Främst nämns nu lönekostnadernas ökning. Men även en prisbillig och effektiv produktion, distribution och marknadsföring bör krävas som ett led i kampen mot inflation. Det är viktigt att vakthållningen mot inflationsförväntningar sker i alla led från råvara/importkostnad till konsument. Eftersom lönekostnadskraven till stor del får innehåll av krav på kompensation för prisökningar och prisläge är det viktigt att konsumenterna själva är medvetna om hur priserna verkligen utvecklas och att de genom sitt köpbeteende kan påverka prisbildningen så att man köper billigast möjligt med god kvalitet. För konsumenternas aktiva medverkan vid priskonkurrens och kvalitetsbedömning krävs vissa förbättringar i den konsumentpolitiska lagstiftningen, ändringar som tyvärr inte föreslagits i utredningen för välfärd. Prisinformation skall vara klar och entydig och finnas såväl på eller mycket nära varan såväl vid skyltning som i butikshyllan. Prissättningen bör göras utifrån varje varuparti, så att hög kvalitet på de berörda varorna inte genom procentpåslag i handeln bestraffas. Genom marknadsrelaterad prissättning utkrävs ofta högre priser vid stor efterfrågan. Därigenom blir priset högt för stora volymer av berörda varor, men lågt för mindre volymer vid minskande efterfrågan. Detta bör avspeglas i det genomsnittspris som redovisas till prismyndigheter och i priskalkylerna, därför att mängden varor till visst pris påverkar såväl handelns förtjänster som konsumenternas utgifter. I är lagstiftningen om prisinformation och prissättningsregler mycket bristfällig. Även sättet att redovisa priser i prisstatistiken kan ge en missvisande bild av den verklighet konsumenten möter. Krav på lönehöjningar för att bibehålla reallönen görs ofta utifrån prisstatistik samt löntagarnas samlade intryck av prisläget på marknaden. Det är viktigt att konsumenterna får god vägledning vid bedömning av prisbillighet och kvalitet vid köptillfället och att prispolitiken medverkar till att priset inte snedvrids till förfång för kvalitetsvaror. Därför bör vissa förstärkningar ske i lagstiftning och kungörelser. betänkande om prissättning i handeln under föregående ger ett klart intryck av att man kan avvakta en frivillig ändring och sanering i handeln. Med stöd av vad ovan anförts hemställer vi 1. att uttalar sig för en förstärkning av lagstiftningen om prisinformation, [2. att uttalar sig för att prissättningssystemet blir föremål för en översyn.1] () () 1 1985/86:N249
mot · G902L235 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86 :L235 och () Ändring av stavningen av efternamn När kyrkobokföringens register datoriserades blir vissa medborgares personnamn inte korrekt överförda. Som exempel: släktnamnet blev i det datorbaserade registret . Det finns människor som upplever detta som ett intrång i den personliga integriteten. Andra människor ser det mer som ett praktiskt problem att man i alla officiella papper bär namnet och i alla icke officiella heter . Exempel finns att någon blivit nekad hyra bil utomlands när namnteckningen inte stämt överens med namnuppgiften i passet. Det är möjligt att få detta tillrättalagt via patent- och registreringsverket men måste själv stå för kostnaden. Enligt vår mening bör namnet i registren ändras för dem som vill ha det ändrat utan att de själva mäste betala. I fortsättningen bör den enskildes namn inte förvanskas när register datoriseras. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att namnlagen ändras så att motionens förslag om stavningen av efternamn i folkbokföringens register genomförs.
mot · G902L237 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: L237 () Visst samtycke vid adoption Enligt 4 kap. 5 a § behövs vid adoption inte samtycke av den förälder som är utan del i vårdnaden. Detta stadgande kan få följande konsekvenser. Efter en skilsmässa har modern tilldömst vårdnaden om barnen. Fadern har fått umgängesrätt. Modern gifter senare om sig och begär hennes nye make att få adoptera hennes barn från det första äktenskapet. Enligt ovan nämnda paragraf fordras ej samtycke av fadern för att rätten skall tillåta moderns nye man att adoptera barnen. Ett skäl som nämns i detta sammanhang är att den som ej har del i vårdnaden kan ha så ringa beröring med barnen, att han ej kan bedöma lämpligheten av adoption. Lämpligheten av adoption tycks här i första hand syfta på praktiska förhållanden. Det finns skäl anta att man då bortser från de känslomässiga förhållandena mellan föräldrar och barn som är så viktiga. En dom om adoption innebär att fadern, i detta exempel, förlorar sin umgängesrätt. Detta leder oftast till att han och hans barn mister alla möjligheter till djupare känslomässiga kontakter. Med det anförda hemställer jag att hos regeringen begär att utredningen om barnens rätt i tilläggsdirektiv får i uppdrag att utreda frågan om samtycke vid adoption.
mot · G902L241 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86 :L241 m. fl. (s) Kontokort Antalet socialhjälpstagare har ökat oroväckande . En del av problemet för många familjer är de alltför stora åtaganden man gjort och som ofta skett per kontokort med höga räntor. Detta förhållande kan socialbyråer, kronofogde- och andra myndigheter intyga. Regeringen skärpte tillfälligt villkoren för kontokrediter och avbetalning. Regeringen har aviserat att man inte kommer att förlänga tiden för kreditvillkoren efter mars utgång då bestämmelserna upphör. föreslog i sitt slutbetänkande några åtgärder som borde vidtas. Den ena är ett system som innebär att amorteringstiderna inte blir alltför långa, vilket är det som kostar kreditkortskunden stora pengar, och ibland innebär att man betalar på en vara fast dess livslängd upphört. Ett annat förslag från kommittén var en för allmänheten tydligare upplysning om kostnaderna för en kontokortskredit. I stället för att ange effektiv ränta som är ganska svårbegripligt för de flesta och även svår att räkna fram, skulle man ange den totala kostnaden i kronor för krediten och därmed göra konsumenten bättre medveten om skillnaden att handla en vara kontant eller på kredit. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till ändring i konsumentkreditlagen med innebörden att kontokrediter skall betalas med lägst en tiondel av skulden och under minst tio av årets månader, 2. att hos regeringen begär förslag till ändring i konsumentkreditlagen med innebörden att minsta tillåtna betalning skall vara , 3. att hos regeringen begär förslag till ändring i konsumentkreditlagen med innebörden att vid köp av vara av värde . på kreditkort kreditkostnaden skall anges i kronor. () ()
mot · G902L243 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:L243 och () Förbudet mot reklam för alkohol 1977 tog ett viktigt beslut angående alkoholkonsumtionen. Den skulle pressas tillbaka. Och utvecklingen är positiv. Den totala alkoholkonsumtionen har minskat med . Det nämnda beslutet vilade på den alkoholpolitiska utredningens förslag, som visade på åtgärder för att komma till rätta med såväl det omfattande bruket som missbruket. Detta viktiga beslut om konsumtionsminskning blir ytterligare förstärkt i budgetbilaga för . Här poängteras att även ställer upp på WHO:s målsättning att minska förbrukningen fram . För att motverka glorifieringen av sprit, vin och öl har antagit en lag om alkoholreklam, där tidningsannonsering förbjuds. Men sätten för intressenter som vill vidga alkoholbruket är många. I den fackpress som är undantagen från alkoholreklamlagen kan varannan sida presentera något med alkohol i, som om det nästan viktigaste för servicepersonal inom hotell- och restaurangbranschen var god kännedom om sprit-, vin- och ölsortimentet. Och vinkrönikorna i dagspressen har uppenbart inget annat syfte än att lära folk dricka vin och tycka om vin. TV-mediet hålls inte heller rent från propaganda för vindrickande. Mera reklaminsatser skulle i stället behövas för ett gott alkoholfritt alternativ. Men många illustrationer på t. ex. hotell-markers, hotelltidningar, glas, askkoppar, tändsticksaskar etc. har säkert inget annat syfte än att locka till att pröva just den vara som reklaminslaget står för, nämligen alkohol. Detta är att kringgå alkoholreklamlagen. Vi har erfarenhet av hur väl eller illa denna reklamlag beaktas. Eftersom lagen i uppenbara fall inte följs, måste åtgärder vidtas. I lagutskottets behandling av marknadsföring av alkoholdrycker i betänkande 1985/86:13 sägs att konsumentombudsmannen (KO) skall påbörja en närmare granskning av marknadsföringen. Syftet måste vara att reklamen för alkohol begränsas vilket var avsikten med införandet av reklamförbudet genom en lagstiftning. Mot bakgrund av ovanstående föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om behovet av en översyn av effekterna av förbudet mot reklam för alkoholhaltiga drycker. () ()
mot · G902L244 · 1986-01-22 00:00:00 — 1985/86 :L244 m. fl. (s) Översyn av läkemedelsförsäkringen Under det senaste halvseklet har läkemedelsindustrins tillväxt varit oerhört snabb och omfattande. Nya läkemedel har producerats i en allt snabbare takt. Ifrågasättas kan om kontrollerande myndigheter i länder där sådana över huvud taget förekommer har rimliga möjligheter att på ett fullgott sätt fullgöra sina uppgifter. Att kontrollen är långt ifrån tillräcklig visar inte minst de många fallen av läkemedelsskador, i vissa fall av katastrofal omfattning. Som en följd av dessa har flera uppmärksammade rättsprocesser förts mot läkemedelsföretag. Det är svårt att enligt gällande lagstiftning få ersättning för läkemedelsskador. Därför har vi en läkemedelsförsäkring, som skall ge drabbade patienter ersättning för läkemedelsskador oavsett vilket läkemedel som orsakat skadan. Läkemedelsförsäkringen, som läkemedelsföretagen gemensamt tecknat, har som alla försäkringar begränsningar. Det är inte självklart att den som drabbas av biverkningar av en medicin får ersättning. Om t. ex. biverkningarna är kända eller om uppkommen skada är av samma slag som sjukdomen som skulle medicineras, är chanserna små. drar utredningen ut och förorsakar den drabbade olägenheter. Med tanke på att läkemedelsförsäkringen funnits finns anledning att göra en översyn av hur den fungerat , och om förändringar eller kompletteringar kan behövas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av läkemedelsförsäkringen. () () () ()
mot · G902L246 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:L246 m. fl. (m) Inteckning av bostadsrätter Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1985/86:Bo410 hemställs att hos regeringen begär förslag till författningsändringar så att inteckning av bostadsrätter möjliggörs. () () () () () ()
mot · G902L248 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:L248 och i (s) Obligatorisk ansvarsförsäkring för fritidsbåtar För motortrafik på landbacken måste fordonet ha försäkring som garanterar försäkringsskydd för skada som fordonet kan orsaka. När det gäller sjön och fritidsbåtar finns inga sådana regler. Motorstarka såväl små som större - fritidsbåtar kan genom oskickligt framförande eller genom enbart olyckliga omständigheter orsaka omfattande och allvarliga skador. Även båtar under segel kan bli inblandade i olyckor. Det kan gälla vållande på egendom och person, ja även med dödlig utgång. Den eller de drabbade kan få stå helt ekonomiskt okompenserade om en olycka inträffat eftersom det inte finns krav på ansvarsförsäkring för båtar. Vederbörande kan stå helt rättslös när det gäller ersättning för skadan. Vid jämförlig olycka i landtrafik anses det däremot som självklart med skadereglering, livränta osv. allt efter skadans art vid både mindre och svårare olyckor. Från ledande håll i försäkringsbranschen menar man att lagstiftningen släpar efter. Det behövs obligatorisk försäkring även i sådana här fall, menar man. Vi anser också att nuvarande förhållande inom detta område måste ändras. Vi är införstådda med att det finns en del praktiska hinder med att lagstifta eller förordna om försäkringsskydd, men det är inga hinder som får anses oöverstigliga. a. frågan om registrering av fritidsbåtar torde behöva lösas även med utgångspunkt för detta syfte. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om försäkring för trafik med fritidsbåtar i enlighet med de riktlinjer som angetts i motionen.
mot · G902L250 · 1986-01-27 00:00:00 — och (vpk) Prismärkningen på varor i detaljhandeln Inför övergången till s. k. databutiker uttalades farhågor för att borttagande av prismärkningen på varorna skulle få negativa effekter för kunderna. Dessa farhågor bekräftas nu i en undersökning som låtit företa. Två tredjedelar av de 1 863 intervjuade kunderna vill ha tillbaka prislapparna på varorna. I samtliga de undersökta 18 butikerna var majoriteten av kunderna missnöjda. Det är uppenbart att det nya prismärkningssystemet innebär en försämring för kunderna. Det är svårare att avläsa varans pris; särskilt torde detta vara fallet för äldre och rörelsehindrade personer. Det finns inga möjligheter för kunderna att räkna ihop vad varorna kostar innan de kommer till kassan osv. Det finns heller inga garantier för att de besparingar som tillskyndarna av det nya systemet lockat med kommer konsumenterna till godo. Negativa sysselsättningseffekter inom handeln bör också vägas in när det nya systemet värderas. I takt med att metoder införs som minskar personalen försämras konsumenternas villkor. Det finns sålunda flera skäl att se kritiskt på utvecklingen. Vinstintressen inom branschen får inte vara bestämmande. Konsumenternas intressen måste hävdas. Ju längre utvecklingen går desto hårdare blir bindningen till det nya systemet. De erfarenheter som gjorts talar för att det nu är dags att sätta stopp. Prismärkning direkt på varorna bör gälla i fortsättningen. Detta är enligt vår mening inte en fråga som enbart berör olika organ med anknytning till branschen. och regeringen har det yttersta ansvaret för att konsumenternas intressen beaktas. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande prismärkning av varor i butikerna.