mot · G902299 · 1986-02-17 00:00:00 — Motion till 1985/86:299 () Ersättning för miljöskador (prop. 1985/86:83) Miljöfrågorna har fått en allt högre prioritet i svenskt samhällsliv. Om miljöförstörelsen skall kunna hejdas krävs en vilja hos individen att förvalta i stället för att förbruka jordens tillgångar. Dagens centraliserade beslutsfattande, som försvårat för den enskilde att ta ansvar för samhällsutvecklingen, måste brytas och ersättas med reella möjligheter för medborgarna att själva ta del i beslutsprocessen. krävs en konkret miljölagstiftning som avskräcker från miljöbrott och gör dem företagsekonomiskt olönsamma. Det är viktigt att denna lagstiftning blir enhetlig och möjlig att överblicka. Det är ändå en grundförutsättning att både producenter och konsumenter har en gemensam etisk utgångspunkt för sitt agerande, om miljöpolitiken skall bli framgångsrik. Det är beklagligt att den politiska debatten i i stort sett inte handlat om innehållet i den ekonomiska tillväxten, utan bara om hur den skall åstadkommas. Kds anser att den ekonomiska tillväxten inte får isoleras från dess sociala, miljö- och resursmässiga följder. Den samhällsekonomiska målsättningen måste vara en till alla delar god livsmiljö för medborgarna. Livskvalitetsfrågorna måste prioriteras också i den ekonomiska politiken. Dit hör t. ex. en god arbetsmiljö, bra fysisk miljö och en trygg familjemiljö. Tillsynen över miljön som utövas av och länsstyrelsernas naturvårdsenheter lider av svår resursbrist. chef, , hävdar att det besparingsprogram som regeringen ålägger verket allvarligt urholkar möjligheterna £tt utöva en effektiv tillsyn av miljön. Ett trettiotal tjänstemän hotas av uppsägning som arbetsbelastningen växer. Detta gäller även länsstyrelserna, där många enheter inte ens har personalresurser för att kunna sammanställa sina ofta alarmerande uppgifter och göra dem tillgängliga för beslutsfattarna. Om lagstiftning angående ersättning för miljöskador skall bli meningsfull måste samhällets övervakning av miljön bli effektiv och få tillräckliga resurser. har i en separat motion, 1985/86:Jo776, utförligt redovisat kds syn på miljöpolitiken. Ett antal uppmärksammade miljörättegångar har blottlagt en hel del brister i gällande lagstiftning på miljöområdet. Bevisföringsreglerna har varit orimligt hårda. Det har i praktiken visat sig omöjligt att göra någon straffrättsligt ansvarig t. o. m. för mycket allvarlig miljöpåverkan. Möjligheterna för den enskilde skadelidande att få ekonomisk ersättning Mot. 1985/86:299 har begränsats både av lagstiftningens brister och de vållandes bristande möjligheter att betala. Det har t. ex. förekommit att utländskt ägda företag tömt det svenska dotterbolaget på resurser och försatt det i konkurs inför krav på utbetalning av skadestånd och kostnader för sanering av den egna fastigheten. Förslaget till miljöskadelag innebär många förbättringar jämfört med gällande lagstiftning. I propositionen föreslås en samordning av skadeståndsreglerna som är till gagn för rättssäkerheten, bättre överskådlighet och bättre möjligheter att få ersättning vid miljöskador. Lagen skall endast gälla skador som har uppstått till följd av verksamhet på fastighet. är det uppenbart att risken för miljöskador är stor vid verksamhet som inte är anknuten till fastighet, t. ex. transport av miljöfarligt gods. Regler för sådan verksamhet borde ha samlats i samma lag. Det är dock positivt att lagen även skall tillämpas på tillfälliga miljöstörningar. Enligt propositionens förslag skall förmögenhetsskada endast ersättas om den är betydande. Detta är en orimlig princip som måste avvisas. Även förmögenhetsskador som inte anses betydande måste berättiga till ersättning enligt vår uppfattning. Alla skador som drabbar tredje part måste berättiga till ersättning i ett rättssamhälle. Som tidigare anförts har krav på bevisning om orsakssambandet mellan skadegörande handling och den aktuella skadan varit orimligt hårda. Därför är det mycket positivt att förslaget innehåller en uttrycklig regel om att det vid föroreningsskador e. d. skall gälla lägre krav på bevisning än annars. När det gäller preskriptionstiden för rätt till ersättning av miljöskador borde den förlängas till vid personskada. Personskador till följd av miljöutsläpp kan vara smygande och kanske upptäckas först . Cancer kan utvecklas efter exponeringstillfället. Den tekniska utvecklingen innebär nya risker för genetiska skador, som kan ta mycket att upptäcka. Regeringen tillsatte en utredning för att utreda hur ett fondsystem för ersättning av miljöskador m. m. bör vara uppbyggt. Enligt kds uppfattning borde alla som bedriver miljöfarlig verksamhet vara skyldiga att teckna en miljöskadeförsäkring för att ersätta tredje man vid miljöskador. Premien bestäms av marknaden efter de risker som verksamheten i fråga medför. En sådan miljöskadeförsäkring i kombination med en kollektiv miljöskadefond och en minst 20-årig preskriptionstid skulle ge ett acceptabelt skydd mot sena personskador vid miljöföroreningar. Med anledning av vad som ovan anförts hemställer jag 1. att beslutar ändra förslaget till miljöskadelag så att ersättning utgår även vid förmögenhetsskada som inte anses betydande, 2 2. att beslutar hos regeringen begära förslag till regler för ersättning av miljöskador som inte är anknutna till en fastighet, 3. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts angående preskriptionstid vid personskador, 4. att beslutar hos regeringen begära förslag till lag om obligatorisk miljöskadeförsäkring i enlighet med vad som anförts i motionen. 1 * 1985/86.3 sami.