ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902466 · 1986-04-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:466 () Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:125) 1 motion 1985/86:61 av kritiserar kds regeringens förslag att avveckla den civila varvsproduktionen vid varv. En sådan avveckling skulle få svåra sysselsättningskonsekvenser i en region som redan drabbats hårt av arbetslöshet. Dessutom innebär en varvsnedläggning stora samhällsekonomiska förluster. Mot denna bakgrund förordar kds att varv, som är ett modernt högteknologiskt varv, får kredit- och lånevillkor samt marknadsstöd som är likvärdiga konkurrenternas till dess att handelsfartygsmarknaden stabiliserats. För att lindra de negativa sysselsättningskonsekvenserna av en avveckling av varv vill regeringen vidta olika arbetsmarknads- och näringspolitiska åtgärder, av vilka en del redovisas i tilläggsbudget III i proposition 1985/86:125. Totalt har 609 milj. kr. redovisats i tilläggsbudgeten för dets. Dessutom tillkommer, enligt uppgifter i tidningar, 200 milj. kr. för att driva varvet samt att medges ta i anspråk avsättningar till investeringsfonden om sammanlagt för investeringar i och andra orter där bedriver verksamhet. Inga uppgifter är presenterade om storleken på insatserna som planeras för utvecklingsarbete inom verkstäder AB, ej heller medlen till centret för marin- och undervattensteknologi vid . Regeringen har dessutom försökt skapa förhoppningar om byggande av och järnvägstunnel. Dessa projekt har inte preciserats tidsmässigt eller kostnadsmässigt. De totala kostnaderna för "Malmöpaketet motsvarar ungefär drift av varvet. Då är inte de samhällsekonomiska förlusterna av en nedläggning inräknade. De fackliga organisationerna, TCO och LO i , beräknar dessa till bortåt . Eftersom kds förordar en fortsatt satsning på varv, det sista nybyggnadsvarvet i , yrkas avslag på regeringens "Malmöpaket. I stället förordas att dessa medel används till förbättrade kredit- och lånevillkor samt marknadsstöd till . Regeringens förslag om att anslå 24 milj. kr. till teknisk högskoleutbildning i stöder kds då dessa medel på ett positivt sätt kan bidra till teknisk utveckling i regionen. Om nedläggningen av civila varvsproduktion drivs igenom mot en massiv lokal opinion, mot de fackliga organisationernas och företagsledningens uppmaning, måste det givetvis skapas ersättningsarbeten. Omfattande satsningar måste göras för att speciellt hjälpa ungdomar och äldre Givetvis är många av regeringens förslag i ett sådant samman- Mot. 1984/85:466 hang positiva. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att avslå regeringens förslag till tilläggsbudget III avseende , avsnitt H. Telekommunikationer, , avsnitt B 21. Arbetsmarknadspolitiska insatser i , Industridepartementet, avsnitt B 15. Utveckling av näringslivet i m.m., Industridepartementet, avsnitt C 12.
mot · G902468 · 1986-04-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:468 m. fl. Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret iqoI/o/; 1985/86 (prop. 1985/86:125) 468-473 Införandet av särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA) har medfört att många kunnat utnyttja sin arbetslöshetsperiod till studier och har därmed blivit ett viktigt arbetsmarknadspolitiskt instrument. Stora snedheter föreligger dock när det gäller att nå ut med utbildningsinsatser inom alla regioner. I myndighetsrapporter och vetenskapliga avhandlingar har klart dokumenterats att studiestödssystemet är en av de avgörande faktorerna när det gäller att finna orsakerna till att rättvisesträvandena ej gett önskat resultat. Det ovan relaterade äger giltighet för de områden som berörs av Bergslagspropositionen. I proposition 1985/86:125 bil. 10 talas om ett treårsprogram för utveckling av Bergslagen och tillsammans finns där förslag om att satsa 425 milj. kr. på denna utveckling. Bland de områden som nämns finns forskning och utveckling samt utbildning. Vi motionärer anser att delar av de resurser som här anvisas bör kunna tas i anspråk för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet att - inom den ekonomiska ramen för utvecklingsprogrammet för Bergslagen - kunna använda vissa medel för SVUXA-insatser. () () () () 1 1985186.3 sami.
mot · G902470 · 1986-04-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:470 m. fl. (vpk) Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:125) Det finns ett stort behov av undervisning i svenska språket med samhällsorientering för vuxna invandrare. Enbart inom LO-kollektivet beräknas inemot 100 000 invandrare finnas med utbildningsbehov i svenska språket. har i en skrivelse begärt att i svenska språket med samhällsorientering skall anslås för innevarande budgetår. Regeringen nöjer sig med att föreslå att 60 000 ytterligare studietimmar kan tas i anspråk under innevarande budgetår. Vi delar dock SÖ:s bedömning av behovet och menar att medel utöver regeringens förslag behövs. Om det, på grund av att innevarande budgetår snart är till ända, innebär problem att helt utnyttja de ytterligare resurserna, bör timmarna kunna tas i anspråk kommande budgetår. Vi beräknar kostnaden till 19 milj. kr. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att utöver regeringens förslag anslå för undervisning i svenska språket med samhällsorientering för vuxna invandrare under innevarande budgetår, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ianspråktagande av studietimmar kommande budgetår. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902471 · 1986-04-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:471 m. fl. (vpk) Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:125) Ovannämnda tilläggsbudgetproposition tar upp vissa kraftbyten och kraftköp från sida. Det gäller dels bytet med , dels köpet från av vissa krafttillgångar i flodsystem. Principiellt stöder kommunisterna en affär som innebär att samhället stärker sin ställning över energiproduktion och distribution. och kommuns köp av Metall AB:s aktier i och följer de principer som vpk vill främja inom kraftpolitiken. Vi tillstyrker alltså denna del av propositionen. Däremot ställer vi oss mycket kritiska till delar av det kraftbytesavtal som föreslås äga rum med BÅKAB. Det finns skäl att ifrågasätta de ekonomiska förutsättningarna i uppgörelsen med BÅKAB. BÅKAB får kraft i Gulsele motsvarande 93 GWh och ger kraft till () på 50 GWh, dvs. en nettovinst på 43 GWh för BÅKAB. För detta betalar man med fallrätter i och ett ^byggnadstillstånd i . Mot bakgrund av de höga utbyggnadskostnaderna i , klart /kWh jämfört med marknadsvärdet för vattenkraftverk, ca /kWh årsproduktion enligt några färska exempel, så är värdet av dessa fallrätter begränsat, högst 5 milj. kr. Utbyggnadstillståndet i , som ger ca 135 nya GWh till en kostnad på ca /kWh, bör utifrån ovannämnda uppskattning av vattenkraftens marknadsvärde vara värt 135 x (1:80-1:55) = ca 35 milj. kr. BÅKAB:s nettovinst, 43 GWh, är enligt ovan värd ca 78 milj. kr. Således har BÅKAB tjänat ca 3540 milj. kr. på affären, vilket vi inte kan acceptera. Därför föreslår vi att BÅKAB:s ersättningsandel i Gulsele reduceras från till . Om detta ändringsförslag ej vinner bifall föreslår vi i andra hand åtgärder för att uppkommen realisationsvinst för BÅKAB till fullo beskattas. Under hänvisning till det anförda föreslås 1. att med anledning av proposition 1985/86:125 beslutar att i första hand som sin mening ge regeringen till känna att uppgörelsen med BÅKAB bör omförhandlas med målsättning att BÅKAB:s ersättningsdel reduceras till i Gulsele enligt motionens förslag, 2. att därest yrkande 1 ej bifalls beslutar att i andra hand Mot. hos regeringen hemställa om åtgärder i syfte att uppkommen realisationsvinst till fullo beskattas i enlighet med vad i motionen anförts. (vpk) (vpk)
mot · G902473 · 1986-04-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:473 () Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:125) Bergslagen står inför en omfattande strukturomvandling. Traditionell gruvoch stålindustri har inte nu längre en dominerande roll inom näringslivet i regionen. Övergång från tung basindustri till ny modern teknikindustri kräver inte bara annan utbildning av personal utan även en väl fungerande infrastruktur, delvis av ny karaktär. Bra och snabba förbindelser, för personoch godstrafik, med andra regioner och framför allt till samt väl utbyggt tele- och datakommunikationsnät är viktiga förutsättningar för den nya industristrukturen. Kommunerna i Västerbergslagen - , - har genom strukturomvandlingen drabbats hårt av brist på arbetstillfällen i synnerhet för ungdomar. Som en följd av detta har t. ex. invånarantal minskat betydligt. Strukturförändringarna inom näringslivet har inte haft samma dramatiska förlopp som i en del andra Bergslagskommuner. Förändringarna har gått långsammare och verkat mer utarmande på vissa branscher. Inom kommunerna finns fortfarande livskraftiga företag. För att dessa skall kunna behålla och expandera sin verksamhet behövs en förbättring av infrastrukturen på kommunikationssidan. Persontrafiken med tåg mellan och har starkt försämrats . Få och dåliga förbindelser med hårt nedslitna och smutsiga vagnar har medfört att många avstår från att åka med tåg. Dessutom är förseningar och utbyte av tåg till bussar vissa sträckor mycket vanligt. Detta förhållande är hämmande för utvecklingen i och övriga orter längs järnvägen på sträckan till . Snabba förbättringar är därför av största vikt för dessa orters vidare utveckling. Omvandlingen från tung basindustri till ny modern industri bygger till stor del på data- och telekommunikationer. Detta ställer krav på ett väl utbyggt telelinjenät. Hinder för utvecklingen av ny industri som otillräckligt telenät måste snabbt avhjälpas om Bergslagen åter skall bli en betydande industriregion. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten av en förbättring av persontrafiken mellan och , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att Mot. telelinjenätet bör byggas ut så att hinder för utökade data- och telekommunikationer inte uppstår samt att Västerbergslagen ges förtur vid utbyggnad av ny kabel med fiberoptik.
mot · G902474 · 1986-04-07 00:00:00 — m. fl. (c) Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:125) I proposition 1985/86:125 begär regeringen bemyndigande av att få godkänna ett avtal mellan och Bålforsens Kraftaktiebolag (BÅKAB) om byte av krafttillgångar. Vi har inget att erinra mot att förvärvar BÅKAB:s aktier i , vilket medför att blir den dominerande fallhöjdsägaren. Vi kan däremot inte acceptera avtalet i den del som rör älv. Bytet av krafttillgångar mellan BÅKAB och innebär att blir den dominerande ägaren av fallhöjder i älv. får därmed, understryker föredraganden, ett avgörande inflytande på älvens utbyggnad. Frågan om utbyggnad har tidigare behandlats av . Det har därvid klart framgått att en utbyggnad av älv möter en kraftig reaktion i , eftersom en utbyggnad klart kommer i konflikt med andra intressen, såsom t. ex. rennäringen. Motivet för en utbyggnad har också tidigare av föredraganden angivits vara sysselsättningsskäl. Frågan om byte av krafttillgångar mellan och togs upp i proposition 1985/86:25 med förslag om tilläggsbudget I för innevarande budgetår. I samband därmed konstaterade vi det ologiska i att ta upp frågan om utbyggnad av älv innan denna hade prövats enligt vattenlagen. Detta förfarande var enligt vår mening ett sätt att förbigå den rättsliga prövningen av älv. Föredraganden anför nu att en utbyggnad självklart skall prövas enligt vattenlagen. Ett bemyndigande måste dock , på samma sätt som tidigare, uppfattas som ett ställningstagande för utbyggnad innan ärendet ens prövats av . Detta är inte förenligt med gällande principer, då energi- och sysselsättningspolitiska skäl inte får tas som intäkt för beslut om utbyggnad innan en sådan befunnits tillåtlig enligt vattenlagen. Propositionen bör därför avslås i denna del. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar avslå proposition 1985/86:125 i den del som rör avtal om byte av krafttillgångar i älv mellan och Bålforsens Kraftaktiebolag. () ()
mot · G902476 · 1986-04-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:476 () Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:125) I propositionen föreslår bostadsministern att ett reservationsanslag på 6 milj. kr. anvisas för forsknings- och utvecklingsarbete m. m. rörande fukt- och mögelproblem i bostäder. Detta är en angelägen uppgift som självfallet bör komma till stånd. Bostadsministern föreslår emellertid att arbetet i huvudsak skall inriktas på problem i flerbostadshusen. Skälet till detta är att det påstås att de metoder som har utvecklats för att motverka fukt- och mögelskador i första hand har anpassats för småhusen. Jag anser inte att det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivits för småhusens fukt- och mögelskador är sådant att behov av ytterligare insatser skulle saknas. Jag anser därför att berörda organisationer m. fl. bör få möjlighet att själva besluta om inriktningen av det forskningsarbete som behövs. Det finns ingen anledning för staten att föreskriva för vilken typ av hus arbetet i första hand är avsett. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om inriktningen av arbetet för att motverka fukt- och mögelskador.
mot · G902482 · 1986-04-04 00:00:00 — Motion till 1985/86:482 i (m) Ändring i utlänningslagen (1980:376) m. m (prop. 1985/86:133) Regeringen har träffat någon form av överenskommelse med om att detta land endast skall låta personer, vilka har inresetillstånd, resa via till . De människor, vilka kommer till och önskar resa vidare till , hindras av östtyska myndigheter om svenskt inresetillstånd inte föreligger. Anledningen till ovan nämnda överenskommelse måste uppfattas vara den kraftiga strömmen av asylsökande flyktingar till via . Enligt FN:s flyktingkommissarie () är orsaken till att många människor önskar lämna sina hemländer inte alltid politisk utan snarare ekonomisk. Många människor världen över lockas till västvärldens, däribland , ekonomiska och sociala standard. Då vi i har begränsade resurser saknas det inte skäl att söka motarbeta den delen av flyktingströmmen, vilken inte i realiteten kan åberopa politiska skäl för sin vilja att lämna sitt hemland. Regeringens avtal med är ett led i denna riktning. får dock avtalet andra, helt oacceptabla konsekvenser. Avtalet innebär att människor, vilka enligt och FN:s uppfattning är politiska flyktingar, i praktiken utestängs från möjligheten att söka asyl i vårt land. Kravet på att en flykting skall uppvisa svenskt inresetillstånd i innebär att ingen flykting kan komma denna väg. Svensk asylprövning avgörs alltså vid ett annat lands gränsstationer! Det är i stort sett omöjligt för en flykting att erhålla svenskt inresetillstånd vid någon av ambassader utomlands. Av detta skäl kan inte dessa flyktingar söka asyl i vårt land. Ändå skulle de vid ansökan i kanske visa sig vara berättigade till att få stanna här. De som ankommit till via och efter prövning i , baserad på svensk lagstiftning, erhållit asyl hade inte i något fall svenskt inresetillstånd! Skulle ovan nämnda avtal gällt hade ingen av dessa flyktingar kunnat få asyl här. Oavsett uppfattningen om vilka kriterier som skall ställas för att uppfylla kravet på politiskt flyktingskap bör detta ändå innebära att asylprövningen sker i . 1 1985/86. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det avtal bör upphävas som träffats med och som innebär att de som passerar och avser resa till endast tillåts göra detta om de har svenskt inresetillstånd.
mot · G902486 · 1986-04-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:486 m. fl. (vpk) Ändring i utlänningslagen (1980:376) m. m. 1985/86:133) En stor del av de svenska flyktingpolitiska ansträngningarna koncentreras på försök att stoppa flyktingtillströmningen till det egna landet. Det sker dels genom en mycket restriktiv tillämpning av utlänningslagstiftningen för de flyktingar som lyckas komma till den svenska gränsen, dels genom visumtvång, kontakter med och påtryckningar mot våra grannländer, varigenom man försöker blockera flyktingvägarna och göra det omöjligt för flyktingar att komma hit och söka politisk asyl. Den framlagda regeringspropositionen präglas av samma anda av restriktivitet och misstänksamhet mot asylsökande och syftar till att ytterligare skärpa vår utlänningslagstiftning, för att bygga ännu högre murar kring våra gränser. Vi kan inte ha en lagstiftning som betraktar alla asylsökande som kommer till våra gränser som potentiella lycksökare tills de bevisat motsatsen. Även om det finns ett litet antal som försöker stanna i landet av ekonomiska skäl, utgör dessa ett försvinnande undantag i förhållande till den stora delen av flyktingar som har verkligt goda skäl för sin ansökan om politisk asyl. Det förtjänar att understrykas att asylsökande personer inte har gjort något brottsligt eller moraliskt klandervärt i samband med sin ansökan. Det är olyckligt att utfärda regler som utgår från undantag till att gälla generellt också för den stora majoriteten. Därför är regeringspropositionen i stora delar helt oantagbar. Med mycket stor tvekan kan man acceptera förslaget om omhändertagande av en utlännings pass i vissa fall, men det får ske med stor omsorg och inte generellt. Men vi är med bestämdhet motståndare till förslaget om att ta fingeravtryck och fotografera varje utlänning som, vid ankomsten till eller därefter, ansöker om uppehållstillstånd. Vi anser att man inte kan vidta åtgärder generellt, som kommer att drabba alla asylsökande, i syfte att förebygga brottslig handling som i verkligheten begås av mycket få personer. Likaså är vi bestämda motståndare till förslaget om avskaffande av den tidsgräns som gäller beträffande en transportörs skyldighet att medföra en avvisad utlänning från . Vi anser att detta förslag syftar till att ytterligare försvaga flyktingars möjlighet att komma till och söka asyl. Vidare innebär förslaget att man överför polisens och invandrarverkets befogenheter till olika transportföretag, vilka förväntas göra en första grovsortering av asylsökande under hotet av ekonomiska merkostnader. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar avslå proposition 1985/86:133 vad avser 1. tagande av fingeravtryck och fotografi vid utlännings ankomst till , 2. avskaffande av gällande tidsgräns beträffande transportörs skyldighet att medföra avvisad utlänning från . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902488 · 1986-04-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:488 (m) Ändring i utlänningslagen (1980:376) m. m (prop. 1985/86:133) Förändrade politiska förhållanden i världen aktualiserar från tid till annan ändringar i svensk utlänningslagstiftning och i svensk flyktingpolitik. Föreliggande proposition behandlar sådana ändringsförslag. I den flyktingpolitiska debatten, som med anledning av den ökade tillströmningen flyktingar varit mycket livlig, har bl. a. också diskuterats omfattningen av flyktingmottagandet och principerna för detta, hur många som beviljats asyl enligt 3 § resp. 6 § och hur många som omfattats av humanitära skäl. Gränsen mellan 3 § och 6 § är av naturliga skäl oklar, och tolkningen av 6 § är beroende av den praxis som invandrarverket resp. regeringen genom sina beslut fastlägger. Likaså är gränsen mellan fall enligt 6 § och humanitära skäl beroende av myndigheternas tolkning. I vissa fall har invandrarverket och regeringen gjort skilda bedömningar. Mot bakgrund av dessa omständigheter vore det befogat med en redovisning av hur den utlänningslag som varit i kraft har verkat och hur praxis enligt de skilda paragraferna utformats. Regeringen bör enligt min mening initiera en sådan utredning. Med hänvisning till vad som anförts hemställer jag att begär att regeringen låter göra den utredning som föreslås i motionen. 1 1985186.3 sami.
mot · G902491 · 1986-04-04 00:00:00 — Motion till 1985/86:491 och () ansvarsområde m. m. 1985/ 86:138) Frågan om kulturarbetsförmedling i har länge diskuterats bland artister och konstnärer av olika slag. Det är bra om arbetsmarknadsverkets ansvar nu klarare definieras och den praktiska utformningen av dess uppgifter prövas. För en grupp är detta emellertid av föga intresse. Svenska sångare och instrumentalister som har eller önskar få internationella engagemang kan inte rimligen få hjälp av arbetsmarknadsverket eller ens nyinrättade lokala kulturarbetsförmedlingar. I proposition 1985/86:138 berörs deras situation bara flyktigt. Föredragande statsrådet skriver: Det finns vidare tre vinstsyftande förmedlingar på det internationella planet som bedrivs i enskild regi och vars tillstånd är tidsbegränsade av AMS. På ett annat ställe skriver statsrådet: Det pågår också en försöksverksamhet med kulturarbetsförmedling på det internationella planet inom stiftelsen . En utvärdering av den verksamheten bör kunna ge ytterligare underlag för den framtida kulturarbetsförmedlingen. Det finns inte några hållbara skäl för staten att så allvarligt inskränka friheten för svenska sångare och musiker att få hjälp med engagemang som är fallet. De två eller tre konsertagenturer som är verksamma fyller en stor uppgift. Utan dem skulle utbytet med andra länder vara ännu mindre än det är . Färre svenskar skulle kunna konsertera utomlands, färre utländska artister besöka . Men det skulle säkert behövas fler konsertagenturer i vårt land. Ingen aldrig så kunnig agent kan klara av att representera hur många svenska artister som helst. ökar skarorna av unga, högt begåvade svenska sångare och musiker som behöver hjälp med att introduceras både i och i utlandet. Det är därför värdefullt att den till Rikskonserter knutna förmedlingen kunnat komma i gång med sin verksamhet. Dess arbete behöver dock inte i första hand utvärderas utan snarare utbyggas. bör stimulera denna för svenskt kulturliv så viktiga verksamhet genom att på allt sätt underlätta konsertagenturernas arbete. Det sker t. ex. genom att denna - från vanlig arbetsförmedling så artskilda - verksamhet får bedrivas utan restriktioner. Detta bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om en från AMS fristående kulturarbetsförmedling. () ()
mot · G902492 · 1986-04-08 00:00:00 — m. fl. (fp) ansvarsområde m. m. 1985/ 86:138) I propositionen föreslås att den offentliga arbetsförmedlingen inom kulturområdet bör ta ut avgifter för sådana tjänster som inte kan betraktas som arbetsförmedling enligt arbetsförmedlingslagen. Föredragande statsrådets resonemang på denna punkt illustrerar i själva verket den svårighet som omger arbetsförmedling inom kulturområdet. Enligt vår mening finns det mycket som talar för att denna verksamhet i betydligt större utsträckning bör anförtros åt andra än de offentliga arbetsförmedlingarna. Centrumbildning och enskilda agenturer har betydligt större förutsättningar än AMS att göra en effektiv och billig förmedlingsinsats på detta område. Under alla förhållanden bör den verksamhet som bedrivs av de offentliga arbetsförmedlingarna inte vara avgiftsbelagd. Det blir ofrånkomligen svårigheter att skilja själva förmedlingsarbetet från sådan service som kontraktsskrivning, hotellbokning och reseplanering. Vi finner det alltså rimligt att de offentliga arbetsförmedlingarna inte har monopol på kulturarbetsförmedling och att all verksamhet som arbetsförmedlingen svarar för är kostnadsfri. Detta bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om kulturarbetsförmedlingens verksamhet. () ()