mot · G902ub810 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub810 m. fl. (s) Utbildningen av undersköterskor, m. m. Mångå undersökningar visar att flickorna fortfarande i mycket stor utsträckning väljer yrken inom en betydligt snävare arbetsmarknad än vad pojkarna gör. Vård, omsorg och utbildning är de stora kvinnodominerande yrkesområdena, förutom kontor och handel. beslut att alla sjukvårdsbiträdestjänster skall ersättas med underskötersketjänster innebär krav på stora utbildningssatsningar. Vårdlinjerna inom gymnasieskolan rekryterar i huvudsak efter utbildningspoäng. Härigenom riskerar många äldre vårdbiträden med kanske dålig grundutbildning men lång yrkeserfarenhet att utestängas från utbildningsmöjligheter. Det vore därför önskvärt om frikvoten till undersköterskekurserna temporärt kunde höjas för att öka andelen studerande med lång vårdbiträdeserfarenhet. En blandad ålderssammansättning i studiegrupperna är dessutom en tillgång i studierna. finns möjlighet att ge en 25 veckors kurs speciellt för dem som har yrkesverksamhet. I utbildningen ingår också krav på praktik inom tre vårdområden för att erhålla utbildningsbevis. Det kan bli svårt att få fram tillräckligt antal praktikplatser efter teoridelen av utbildningen, och därmed kan den som genomgått utbildningen inte söka underskötersketjänst förrän praktiktiden är klar. En möjlighet vore att efter basutbildningen ge utbildningsbevis efter teoridelen men för behörighet till underskötersketjänst kräva tre månaders introduktionsutbildning inom tilltänkt yrkesområde. Sannolikheten för att praktiken då bättre förankrar den kommande yrkesrollen och anknyter till arbetet inom den sektor som tjänsten tillhör ökar då väsentligt. Till högre specialkurser inom vårdutbildningar krävs i allmänhet erfarenhet från arbete inom hälso- och sjukvård. Oklarhet har ibland uppstått om hur arbete inom omsorgsvården och även inom den kommunala öppna åldringsvården skall hänföras till arbete inom hälso- och sjukvård eller ej. Landstingen är utbildningsanordnare och har ett starkt tryck på utbildning från sina egna anställda. För att överbrygga motsättningarna mellan anställda med olika huvudmän och för att inom utbildningarna underlätta en gemensam syn på de människor man skall arbeta med vore det av värde med ett klarläggande av vilka erfarenheter som avses. De ytterst begränsade resurser som finns för högre specialkurser slår hårt mot vårdområdet. Planeringsunderlaget från både kommuner och landsting Dimensioneringen av vårdutbildningar får inte enbart bli en mekanisk anpassning till föregående års faktiska utnyttjande av utbildningsplatser. En ingående inventering av den kommande arbetsmarknaden inför hela omställningen av hälso- och sjukvården. primärvården, äldrevården och omsorgsvården med en kartläggning av befintliga personalresurser, åldersstruktur, utbildningskapacitet m. m. saknas . Ett sådant underlag bör därför tas fram av UHÄ tillsammans med huvudmännen. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs E att som sin mening ger regeringen till känna att frikvoten vid intagning till undersköterskeutbildning temporärt höjs, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningsbevis och behörighet till underskötersketjänster, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om precisering av inträdeskrav för antagning till högre specialkurser, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en ingående analys av personalresurser och -behov inom hälso- och sjukvård, primärvård, äldrevård och omsorgsvård. () () 1985/86 Ub810