mot · G902503 · 1986-04-08 00:00:00 — m. fl. (m) Fritidshemsverksamheten (prop. 1985/86:152) 1985/86 503-509 I proposition 1985/86:152 behandlas fritidshemsverksamhetens organisation, mål och innehåll för barn i åldern samt föreslås vissa förändringar i statsbidragssystemet. Regeringen bedömer att fritidshemsverksamheten byggs ut i enlighet med kommunernas barnomsorgsplaner. I propositionen sägs att om utbyggnaden av fritidshem och familjedaghem fortsätter i oförändrad takt även kommer ca 142 000 barn att kunna beredas plats i fritidshem eller familjedaghem . Det skulle, enligt regeringens bedömning, innebära att större delen av behovet av plats i fritidshem eller familjedaghem täcks för de yngre barnen. Regeringen anser att för barn i årskurserna 13 kan behovet av omsorg normalt sett tillgodoses genom plats i fritidshem, utvidgad syskongrupp i daghem eller familjedaghem, medan för barn i årskurserna 4-6 en kompletterande fritidshemsverksamhet kan svara mot omsorgsbehovet. I propositionen framhålls vidare att lokala förutsättningar och behov måste vara avgörande för hur fritidshemsverksamheten ordnas och att det finns anledning att eftersträva ett utbud av olika tillsynsformer som står i relation till olika barns tillsynsbehov. Detta är i och för sig bra. Förslagen och bedömningarna i propositionen gäller dock huvudsakligen skolbarnsomsorg - främst fritidshem - i regi och kan tolkas som om kommunerna skall bygga ut skolbarnsomsorg på institution. I propositionen presenteras inga förslag till åtgärder som skulle underlätta för föräldrar att ordna omsorg om sina skolbarn i det egna hemmet. Ej heller lägger man förslag som är ägnade att stimulera framväxten av enskilda alternativ såsom t. ex. föräldraledda och föräldrakooperativa fritidshem, föreningsdrivna fritidshem, fritidshem i annan enskild regi och på entreprenad. I propositionen anges endast liksom i förbigående att verksamheten kan bedrivas av föräldrakooperativ eller förening. Familjen skall välja livsform, arbetsfördelning och barnomsorg Vår familjepolitiska grundsyn innebär att familjen själv, med hänsyn till barnens bästa, skall kunna träffa ett fritt val i fråga om livsform, arbetsfördelning och barnomsorg. Ingen kan bättre än familjen avgöra hur hemarbete, förvärvsarbete och barn- och skolbarnsomsorg skall ordnas. 1 1985/86. inkomstskatt, grundavdrag för barn, vårdnadsersättning och avdragsrätt för Mot. styrkta barntillsynskostnader, som föreslås i andra moderata motioner, stärks familjens oberoende och valfrihet mellan barnomsorg i hemmet och andra former av barnomsorg. Att samhällets stöd till olika former av barn och skolbarnsomsorg är neutralt till omsorgsform och huvudman är en förutsättning för en sådan valfrihet. Alternativ skolbarnsomsorg skall ges likvärdigt stöd Alltför många barn saknar tillsyn och omsorg efter skoldagens slut. Målsättningen att de som har behov av omsorg och tillsyn också skall få det är riktig. Men målet kan endast uppnås om enskild, alternattiv skolbarnsomsorg kan utvecklas. Även om kommunen har det övergripande ansvaret för skolbarnsomsorgen, bör därför fastslås att skolbarnsomsorg som bedrivs av idrottsföreningar, av andra ideella föreningar, föräldrasammanslutningar, företag, kyrkor och samfund - självfallet under förutsättning att den fyller kravet på god kvalitet - skall ingå i kommunens barnomsorgsplan. I motion 1985/86:So614 av m. fl. föreslås en översyn av socialtjänstlagen med syfte att alternativ barnomsorg skall garanteras ett kommunalt stöd likvärdigt motsvarande stöd till barnomsorg. Detta gäller givetvis även fritidshemsverksamhet. Att alternativa, enskilda lösningar stimuleras för att tillgodose de berättigade kraven på variation och valfrihet innebär också god hushållning med samhällets resurser eftersom enskild verksamhet regelmässigt är mindre kostnadskrävande än offentlig verksamhet. Skolbarnsomsorg med annan huvudman än kommunen förekommer i ringa omfattning med undantag för den som sker i enskilda familjedaghem. I praktiken fungerar dock många föreningar - särskilt idrottsföreningar delvis som eftermiddagshem för många barn. Många skolbarn kan få och får genom ideella föreningar och kyrklig verksamhet värdefull sysselsättning och omsorg . Ur dessa verksamheter skulle kunna växa fram en skolbarnsomsorg, särskilt i form av eftermiddagsöppna fritidshem. Med ett i förhållande till omsorgsform och huvudman neutralt och likvärdigt system för stats- och kommunala bidrag samt ett positivt och stimulerande intresse från kommunernas sida, skulle olika föreningar kunna utveckla fritidshemsverksamhet för såväl de barn som redan är medlemmar, eller på annat sätt omfattas, som andra barn. Föreningarna kan på så sätt dessutom få utbildade ledarresurser till stöd för sina övriga föreningsaktiviteter och hjälp att hålla föreningslokaler i sambruk med fritidshemsverksamheten. Enskilda förskolor och skolor visar sig ofta vara föregångare i olika avseenden. Alternativ pedagogik, enskilda daghem, förskolor och skolor är oumbärliga för att ge valfrihet och föra utvecklingen vidare. Framväxten av alternativ i skolbarnsomsorgen bör därför stimuleras av såväl pedagogiska och ekonomiska skäl som för att åstadkomma valfrihet. I propositionen överbetonas den institutionella delen av skolbarnsomsorgen och intas en för negativ hållning till familjedaghemmen. De kommunala familjedaghemmen svarar för av skolbarnsomsorgen. Därtill kommer ett stort antal platser i privata familjedaghem. Familjedaghemmen bör även spela en mycket stor roll i skolbarnsomsorgen. De är ett värdefullt alternativ i skolbarnsomsorgen för alla barn i alla åldrar. Många föräldrar önskar plats i familjedaghem för sina barn därför att barnen där kan få en lugn och hemlik miljö med väl anpassad omvårdnad och avkoppling före och efter arbetet i skolan. Familjedaghem ger dessutom en mer flexibel och mindre kostnadskrävande barnomsorg än institutioner. Skolbarnsomsorgen är till för att barn till föräldrar som förvärvsarbetar eller studerar skall kunna få trygg omsorg före eller efter skoldagen. Den skall vara ett komplement till familjens fostran och omvårdnad. Barnen måste få möjlighet till avkoppling och vila. Kraven på pedagogisk inriktning får inte leda till att barnens behov av spontan självständig lek och avkoppling i lugn och ro åsidosätts. Barnen behöver få möjlighet till att delta i aktiviteter i t. ex. idrottsföreningar. Självklart skall de också ges möjligheter till läxläsning och läxhjälp. Samverkan fritidshemsverksamhet och skola Kraven på pedagogisk inriktning, samutnyttjande och samverkan med skola och institutionsbunden skolbarnsomsorg får inte betonas så kraftigt att variation, flexibilitet och alternativ i skolbarnsomsorgen åsidosätts. De får inte leda till att all skolbarnsomsorg ges på institution. I propositionen betonas vikten av samverkan mellan fritidshem, annan fritidshemsveksamhet och skola. Man visar på stora möjligheter till gemensamt bruk av lokaler och personal. Samverkan och samarbete är värdefullt och kan leda till ett effektivare resursutnyttjande. Det kan dock finnas anledning att understryka att skolan och skolbarnsomsorgen har olika uppgifter och därmed har olika prägel. Skolans huvuduppgift är att ge kunskaper och färdigheter. Denna huvuduppgift får inte åsidosättas till förmån för samverkan med andra verksamheter. I propositionen framhålls att de oregelbundna skoldagarna för barnen på lågstadiet bidrar till att öka kostnaderna för fritidshemsverksamheten och att en samlad skoldag med fasta tider kan vara att föredra. Detta kan ge intrycket att införande av samlad skoldag är en förutsättning för samverkan mellan skolan och fritidshemsverksamheten och en effektivare resursanvändning. En samordning av tider för skolans slut på eftermiddagarna och öppnandetider för fritidshemsverksamhet kan givetvis ske utan införande av samlad skoldag. En eventuell samlad skoldag förutsätter helt andra skäl än att underlätta fritidshemsverksamhet. I propositionen föreslås ett statsbidragssystem vars konsekvenser är svåra att bedöma. Det är dock uppenbart att förslaget till statsbidragssystem innebär en avsevärd besparing på statsbidraget till kommunernas fritidshemsverksamhet. Därför är det anmärkningsvärt att propositionen inte innehåller förslag som stimulerar alternativ, enskild verksamhet och familjedaghem. Vår inställning i fråga om statsbidragssystemet är, som framgått, att det inte skall styra valet av barnomsorg och att det skall vara neutralt även i fråga om huvudmannaskapet. Det sistnämnda uppnås om kommunerna skriver in alternativen i barnomsorgsplanerna. Specialdestinerade statsbidrag, såsom statsbidraget till barnomsorgen, bör i största möjliga utsträckning redan fr. o. m. ersättas av ett allmänt kommunalt bidrag. skall de specialdestinerade statsbidragens detaljregleringar avvecklas. Mot den bakgrunden avvisar vi propositionens förslag om förändrade statsbidragsregler och föreslår att begär ett nytt förslag, som uppfyller de av oss här angivna kraven. Förslaget bör föreläggas i så god tid att de nya reglerna kan träda i kraft . Vi anser för övrigt att det vore anmärkningsvärt att, som regeringen nu föreslår, gå in i kommunernas löpande budgetår med nya statsbidragsregler. Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av och fördelarna med att underlätta framväxten av alternativ skolbarnsomsorg, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skolbarnsomsorgens inriktning, bl. a. att kraven på pedagogisk inriktning, samutnyttjande och samverkan med skola och institutionsbunden skolbarnsomsorg inte får betonas så kraftigt att variation, flexibilitet och alternativ åsidosätts, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om familjedaghemmen, bl. a. att de utgör ett värdefullt alternativ för alla barn och även i positiv mening bör tillmätas en mycket stor betydelse för skolbarnsomsorgen. 4. att med avslag på de föreslagna riktlinjerna i fråga om statsbidrag till fritidshemsverksamheten m. m. begär nytt skyndsamt förslag till statsbidrag som är neutralt i fråga om omsorgsform och huvudman med ikraftträdande .