ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902kr293 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr293 och () Fortsatt stöd till tidskrifter I budgetpropositionen /87 föreslås att organisationstidskriftsstödet avvecklas från . Statsrådet anför att stödet till dessa tidskrifter förlorat så mycket i praktisk och ekonomisk betydelse att det kan ifrågasättas om det skall behållas. Det är självklart att också de ideella organisationerna måste ta sin del av konsekvenserna av ett minskat utrymme för samhällsstöd. För en del organisationers tidskriftsutgivning betyder emellertid samhällsstödet mycket, även om förhållandena växlar kraftigt mellan olika organisationer när det gäller storlek och ekonomisk bärkraft. Det är inte rimligt att jämföra exempelvis tidningarna med eller . Det nuvarande tidskriftsstödet till tidningen uppgår till ca . Möjligheterna till annonsintäkter är också begränsade. Budgetpropositionen innehåller också förslag om en relativt sett kraftig uppräkning av stödet till kulturtidskrifter, vilket måste innebära att framför allt ideella organisationers tidskrifter i stället erhåller stöd från det anslaget. Flera av dessa tidskrifter är för mångfalden viktiga inslag i kultur- och samhällsdebatten. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatt stöd via kulturtidskriftsstödet till tidskrifter.
mot · G902kr294 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr294 m. fl. (m) Utgivningen av När staten 1980 efter ett riksdagsbeslut tecknade avtalet om utgivande av en nationalutgåva av beräknades statens samlade kostnader för utgivningen till 10 milj. kr. Utgivningen beräknades ske . När mer än halva tiden gått har endast 13 volymer utkommit av planerade ca 90. Trots stora ansträngningar av bl. a. tycks det vara omöjligt att åstadkomma en utgivningstakt som står i rimlig proportion till vad förutsett. Av de anslagna har snart hälften förbrukats. Stor oklarhet råder såväl om vad den totala kostnaden för utgivningen kommer att bli som om en tillförlitlig tidsplan över huvud taget kan läggas upp. Satsningen på Strindbergsutgåvan är en kulturgärning. Avsikten är bl. a. att böckerna skall bidra till att sprida kännedom om en av våra största författare till stora delar av svenska folket. Vi kan nu konstatera att, förutom att varken den ekonomiska eller tidsmässiga planeringen har förutsättningar att hålla, utgåvans upplagestorlek är pinsamt liten. Eventuella marknadsföringsåtgärder blir omöjliga att genomföra när presumtiva köpare saknar kunskap om när olika delar kan beräknas finnas i handeln. Vi anser att den beslutade utgivningen måste genomföras till överblickbara kostnader och efter en fastställd tidsplan. Det är dock nödvändigt att nya förhandlingar upptas mellan berörda parter för att så skall kunna ske. Därvid bör också övervägas vilka åtgärder som måste till för att verket skall få en större spridning än vad som kan förutses. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder i syfte att dels säkra utgivningen av nationalutgåvan av inom en rimlig tid och till kostnader som kan överblickas, dels marknadsföra verket så att upplagans storlek står i proportion till den totala kultursatsningen. () () fm)
mot · G902kr295 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr295 och () Statsbidrag till Dag Hammarskjöldbiblioteket, som huvudsakligen finansierats av kommun, är ett specialbibliotek för mellanfolkliga frågor och samarbetssträvanden. Det har övertagit roll som officiellt depåbibliotek för tryckt FN-material och Unesco-material vid sidan av . Vid sidan av funktionen som folkbibliotek fungerar Dag Hammarskjöldbiblioteket som lånecentral för fjärrlån och som forskningsbibliotek. Två tredjedelar av biblioteksnyttjarna är universitetsstuderande med inriktning på internationella frågor. Inte minst av dessa skäl kan ett statligt övertagande av bli aktuellt. Överläggningar har inletts om en närmare samordning med universitetsanknutna bibliotek med internationell inriktning. En stor del av verksamhet är av riksomfattande karaktär, och det utgör en viktig resurs för folkrörelsernas informationsarbete om fred och nedrustning. Denna verksamhet hämmas i första hand av att otillräckliga kommunala anslag omöjliggjort ett rimligt öppethållande. Ett utökat öppethållande är ett statligt intresse. Mot denna bakgrund finns det, enligt vår uppfattning, skäl för statsbidrag till verksamhet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna behovet av statsbidrag till Dag Hammarskjöldbibliotekets verksamhet.
mot · G902kr296 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr296 m. fl. (vpk) Ökat anslag till FN :s organisation för utbildning, vetenskap och kultur () har tvingats skära ned sin budget . Det beror framför allt på att varit missnöjt med organisationens sätt att arbeta. Den har intagit en alltför självständig attityd och slagit vakt om de fattiga ländernas intressen när de kommit i motsättning till vad ansett vara lämpligt. Som alltid när imperialismen, i detta fall kulturimperialismen, inte får sin vilja fram, bestraffar den dem som inte är tillräckligt medgörliga. I detta fall har det skett genom att helt sonika lämnar och naturligtvis då inte heller lämnar några bidrag till dess verksamhet. har följt exempel, vilket ytterligare förvärrat svårigheter. Men det är av största vikt att en organisation som kan fortsätta sitt viktiga arbete. Tredje världens fattiga behöver inte bara industriell och humanitär hjälp. De behöver också hjälp för att utveckla forskning och utbildning på alla plan. Också stödet för att bibehålla och utveckla egen kultur och aktiviteter i dessa sammanhang är viktigt för den nationella självständigheten och självkänslan. bör efter förmåga stödja kamp för en självständig politik inom dessa viktiga områden. En ökning av det svenska bidraget kan synas marginell men är betydelsefull som exempel och markering av vad anser i dessa viktiga sammanhang. Med hänvisning till det anförda yrkas att till för /87 anslår . utöver vad regeringen föreslagit. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902kr297 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr297 m. fl. (c, m, fp) Medel till forskarutbyte arbetar för att underlätta internationellt samarbete mellan och andra nationer. Det förutsätter ett ömsesidigt engagemang nationerna emellan. En bärande idé med samarbetet är att det permits common academic effort for common academic goals, involving an exchange of talents and services, across national lines. I vad gäller ömsesidigheten i det binationella samarbetet ingicks ett avtal mellan de svenska och amerikanska regeringarna om ett gemensamt ansvar för kostnadstäckningen, helst genom en 50-procentig bidragsfördelning. bidrag var länge jämförelsevis lågt, ca 15 av den totala årsbudgeten, trots att verksamhet i huvudsak har gynnat svenska studenter i vad gäller såväl studierådgivning och svar på förfrågningar som stipendieverksamhet. Därefter har procentuella andel ökat något, med . För att förhindra en sänkning av den svenska andelen bör enligt vår uppfattning bidraget för /87 öka utöver anslag. Totalt skulle då beloppet uppgå till . i stället för . som regeringen föreslagit. Det finns numera en erfarenhet av vad arbete har betytt. Ömsesidigheten har huvudsakligen kommit svenska studenter och doktorander till godo, ett förhållande som står i omvänd proportion till bidragsandelarna från svensk och amerikansk sida. Det är mycket viktigt för svensk undervisning, utbildning och forskning att genom arbete komma i så fruktbar kontakt med den amerikanska forskningsvärlden som möjligt. Även om i någon mån är en givande part så är vårt land ändå huvudsakligen mottagare. Därför är det angeläget att vårt land inte mattas i ambitionen att leva upp till idén om cost-sharing även om det ännu är en bit dit. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att till kulturellt utbyte med utlandet för /87 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag förhöjt anslag med . i syfte att förstärka svenskt amerikanskt forskarutbyte (Fulbright Commission).
mot · G902kr298 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr298 och () Utvärdering av lagen om anordnande av visst automatspel Lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel tillkom för att förebygga uppkomsten av och för att komma till rätta med olämpliga ungdomsmiljöer. Den skulle bli ett verksamt medel mot olaglig spelverksamhet och ekonomisk brottslighet. Det finns ute i kommunerna ett uppenbart missnöje med tillämpningen av den s. k. automatspelslagen. Med den praxis som utvecklats genom länsstyrelsernas och beslut i besvärsärenden uppfylls inte de syften som låg till grund för lagens tillkomst. Socialnämnderna upplever tillståndsprövningen som meningslös och närmast som ett onödigt, byråkratiskt krångel, vilket betyder att måste uppenbara missförhållanden kunna konstateras för att tillstånd inte skall beviljas. Om de ursprungliga syftena med lagen om anordnande av visst automatspel skall uppfyllas, krävs att den ändras så att kommunerna, genom att vägra tillstånd, ges möjligheter att förebygga uppkomsten av olämpliga ungdomsmiljöer, när det enligt kommunernas bedömning kan befaras att sådana uppstår om spel anordnas. Lagen bör utgöra ett reellt styrinstrument för kommunerna. I en rad ärenden av principiell natur har såväl länsstyrelserna som i sina beslut över de besvär som inkommit haft en mer tillåtande eller vidare tolkning av lagen än kommunerna. Lagen i dess nuvarande utformning upplevs som verkningslös utifrån upplevda svårigheter på området. Trots massivt stöd från skola, polis, fritidsförvaltningar och andra lokala instanser har socialförvaltningarna i landet inte kunnat genomdriva sina intentioner. Kommunstyrelsen i säger bl. a. i ett remissvar: efter ikraftträdandet kan konstateras att syftet med lagen inte uppnåtts. Detta kan dels bero på tekniska brister i lagstiftningen, dels genom den praxis som utvecklats genom beslut i besvärsärenden. Det får därför anses angeläget att en utvärdering och en förändring av lagen kommer till stånd. Många ungdomsorganisationer har också krävt att den nuvarande lagen om anordnande av visst automatspel bör ändras. Eftersom ungdomsorganisationer, socialförvaltningen i bl.a. och samt polisen kräver en ändring av lagen, bör nu en utvärdering ske. Lagen harju varit i kraft , varför det nu finns erfarenheter av hur den fungerat och tillämpats i praktiken. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en utvärdering av lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel. () () 1985/86 Kr298
mot · G902kr299 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr299 m. fl. (s) Fördelningen av lokalradions resurser Lokalradions historia är inte särskilt omfattande . Det har varit en spännande utvecklingsperiod. fick lokalradion resurstillskott som huvudsakligen användes för att öka lokalradions personalstyrka till en rimlig grundnivå. I den utvecklingen låg också ett klart decentraliseringsmål. Antalet lokalredaktioner ökade, och under slutet av den första fyraårsperioden kunde man se decentraliseringen som ett fortsatt huvudmål för lokalradioutvecklingen. Den försämrade samhällsekonomin har fört med sig att utvecklingen av lokalradion stoppats upp. hamnade i det sammanhanget i skarven mellan utvecklingsperioden och stagnationsperioden. Man kan konstatera att är decentraliseringsmålet i det närmaste borta i prioriteringen, vilket är till stor nackdel för som har att verka i ett geografiskt stort län. Som exempel kan nämnas att en resa tur och retur till innebär och 2 xh timmars arbetstid. fick en lokalredaktion i . Den är den enda lokalredaktionen, bemannad med 1,5 tjänst. Totalt har 22,5 tjänster. Jämförelsevis kan nämnas att har totalt 34 tjänster och 5 lokalredaktioner medan har totalt 28,5 tjänster och 3 lokalredaktioner. Nuvarande fördelningssystem, som i huvudsak styrs av storleken på personalstyrkan och invånarantalet, missgynnar län som med stora avstånd och gles befolkning. Det borde vara ett väl grundat samhällsintresse att ha en bra utbyggd lokalradio även i ett glesbygdslän som vårt. Ett resurstillskott direkt riktat till vore naturligtvis den bästa lösningen, vilken vi förordar. 1 andra hand hemställer vi att regeringen verkar för en förändring av fördelningssystemet så att län av vår karaktär inte missgynnas. Med hänvisning till vad vi här anfört hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad vi anfört i motionen om lokalradions resurser.
mot · G902kr300 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr300 () Avgifterna för närradioverksamheten Försöket med närradio startade . Efter av försök och utredande antog en ny närradiolag att gälla fr. o. m. . Närradioverksamheten finansieras av avgifter (. Sändningstidsavgifterna täcker av närradiokommitténs verksamhet för /86. Till detta kommer assistentlöner, kontorskostnader, lokalhyra m. m. som bokförts direkt på anslag. Närradion är föreningarnas radio. Det finns närradio på 79 orter och sändningstiden är . De politiska sammanslutningarna är största kategori . Kyrkorna och andra religiösa sammanslutningar är alltjämt användare av närradion. 1 närradion sänder även invandrarföreningar, bildningsorganisationer, handikappföreningar, nykterhetsföreningar m. fl. fanns 1 385 sändningstillstånd. Sändningsavgiften är en tung post för föreningarna. För att klara finansieringen av närradionämndens verksamhet kommer, enligt beräkningar, avgiften nära nog att fördubblas. Detta kommer antagligen att innebära att många föreningar slutar sända närradio. Därmed blir det ännu kostsammare för de föreningar som blir kvar. Till skillnad från närradionämndens avgifter beslutade 1985 att fastställa avgiften för kabelnämndens verksamhet (SFS 1985:1061). Den avgiften sattes till . per halvår för varje hushåll som kan nås av satellitsändningar. Detta bör jämföras med den beräknade sändningstidsavgiften för föreningarnas radio: . Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att uttalar att en totalfinansiering av närradionämndens verksamhet får ske successivt, 2. att uttalar att höjningen av sändningsavgifterna får ske stegvis.
mot · G902kr303 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr303 m. fl. (s) Höjning av TV-avgiften Vi har stora krav på programutbudet i TV. Vi vill ha hög kvalitet och ett varierat utbud. översvämmas vi av kabel- och satellitsändningar. Många TV-tittare har fler än två kanaler att välja på. Men någon lär ha sagt: Kvaliteten på ökar inte för att det sänds i flera kanaler. För att förbättra konkurrenskraften gentemot satellit- och kabelsändningarna måste Radio-TV öka den svenska programproduktionen. Detta kostar emellertid pengar. Framför allt är det programproduktion av s. k. gestaltande program som är kostsamt. Räknar man med att licensavgiften för TV ligger kvar på sin nuvarande nivå av /år och med en kostnadsökning av samma omfattning som tidigare, ja, då är i behov av pengar. Detta gäller även för att kunna hålla den nuvarande nivån på verksamheten. Kostnaderna för TV är ca , ungefär lika fördelade på de båda kanalerna. Den nuvarande licensavgiften på /år innebär en dagskostnad på ca . mindre än vad en dagstidning kostar). En höjning av licensavgiften till exempel /år ger TV-bolaget en god kostnadstäckning . Det är dessutom en säker inkomst. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening uttalar att mottagaravgiften för TV bör höjas till en nivå som ger god kostnadstäckning .
mot · G902kr304 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr304 () Textning av TV-programmet TV-programmet möter oss någon eller . 1 programmet informerar statliga verk och myndigheter om ny lagstiftning och nya regler. Här påminns vi om deklarationstider, sista datum för inlämnande av folk- och bostadsräkningen, samt att alltid anmäla ändrad inkomst till för var egen skull. Programmet består av små filmsnuttar, ofta inspelade med skådespelare, vilka också förmedlar den muntliga informationen. Men detta kan inte de hörselskadade ta del av. Genom textning av programmet skulle det emellertid bli tillgängligt även för denna stora grupp. En sådan åtgärd bör inte innebära några problem då det handlar om förinspelade avsnitt. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening uttalar att informationsprogram i TV typ Anslagstavlan bör textas.
mot · G902kr305 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr305 () Ett teckenspråkstolkat nyhetsprogram i TV Kommunikation mellan människor är viktig för varje persons utveckling. Tala med varandra och uttrycka känslor i ord och spontana handlingar är några förutsättningar för att skapa och nå kontakter mellan olika människor. En del av våra medmänniskor kan på grund av handikapp inte delta på ett likvärdigt sätt i den vardagliga kontakten människor emellan. Svårt hörselskadade personer står t. ex. utanför. De hör inte vad vi andra säger. De har oftast själva svårigheter att oralt kommunicera. De skapar i stället kontakter genom sitt eget språk, teckenspråket. Vem kan teckenspråk? Det är inte många personer utöver hörselskadade som behärskar detta språk. Ändå finns nästan överallt i vår omgivning någon eller några personer som är svårt hörselskadade. Vid kontakt med en svårt hörselskadad person är de flesta av oss litet handfallna. Vi uppträder onaturligt. Vi har svårt att få en riktig kontakt. Vad gör vi åt detta? Skall vi vara riktigt ärliga gör vi i stort sett ingenting. Det borde i mycket större utsträckning än vad som sker finnas tillgång till teckenspråksundervisning i . Studieförbunden borde anordna utbildning och träning i teckenspråk. TV borde kunna i sina informativa programutbud skapa intresse för att flera människor lärde sig teckenspråk. En svårt hörselskadad person måste liksom andra handikappade ges möjlighet att kunna verka i vårt samhälle på så långt det är möjligt samma villkor som en frisk person. Olika slag av förbättringar måste vidtas för att nå denna målsättning. TV-program kan exempelvis textas. De som inte hör har emellertid vissa svårigheter att med god behållning följa ett textat program i TV. Många orkar inte att både följa med i handlingen och läsa texten. Det är mycket viktigt att även hörselskadade kan följa med i samhällsdebatten. De måste på ett tillfredsställande sätt få mölighet att tillgodogöra sig nyheter i tidningar och TV. Nyheter i TV har en stor genomslagskraft. Genom teckentolkning av något av de nyhetsprogram som förekommer i TV kan hörselskadade få möjlighet att på ett bättre och enklare sätt än ta del av ett viktigt programutbud. Som jag tidigare påtalat är det viktigt för andra människor att lära sig teckenspråk för att kommunicera på ett naturligt sätt med dem som inte hör. Varje inlärt språk behöver underhållas. Genom att teckentolka ett av nyhetsprogrammen skapas möjlighet till ett ökat intresse att lära sig teckenspråk. Det ökar också möjligheten att vidmakthålla och vidareutveckla ett inlärt språk. Låt 1986 bli starten för att allt fler svenskar börjar lära sig teckenspråk. Hennes Majestät, drottningen är ett gott föredöme i detta avseende. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om teckenspråkstolkat nyhetsprogram i TV. 1985/86 Kr305
mot · G902kr306 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr306 och (m) Text-TV-sidor för lokala nyheter Aktuell information och särskilt regional och/eller lokal sådan förmedlas genom lokalradions försorg. Detta är en uppskattad och för oss nutida människor självklar service. Denna service står dock ej till buds för döva eller hörselskadade. De blir på grund av sitt handikapp hänvisade till tidningarna, där den aktuella informationen ofta dock redan är överspelad. Som praktiska exempel kan nämnas information om trafikhinder, inställda teaterföreställningar, avbrott i el- eller vattenförsörjning m. m. Inte heller nås denna grupp av varningar i samband med naturkatastrofer, gasutsläpp etc. För att tillgodose de krav som även hörselskadade kan ställa i dessa avseenden skulle ett utnyttjande av kunna vara effektivt. Större städer, kommuner eller län skulle kunna disponera viss angiven sida i för tillhandahållande av lokal, regional informationsservice. Naturligtvis vore detta en tillgång även för alta medborgare, som snabbt och oberoende av tidpunkt skulle kunna på sin Text-TV-apparat söka sig fram till önskad sida och information. Denna Text-TV-sida för lokala nyheter borde också kunna åläggas samma informationsskyldighet vid krigs- eller katastroflarm som åvilar radions program 3. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om Text-TV-sidor för lokala nyheter och om TextTV:s informationsskyldighet vid krigs- och katastroflarm. () (m)
mot · G902kr309 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr309 och () inom amatörboxningen har materialet som belyser boxningssportens medicinska skadeverkningar blivit alltmer omfattande. Den ökade kunskapen på området ger alltmer stöd åt uppfattningen att även amatörboxningen bör förbjudas i vårt land. Emellertid måste beaktas att statsmakterna hitintills intagit ståndpunkten att samhället inte bör förbjuda amatörboxningen om man inom sporten ser till att godtagbara säkerhetsföreskrifter finns. Vi anser att denna inställning är välmotiverad. Häri ligger emellertid också att samhället inte kan avstå från att göra en bedömning av i vad mån säkerhetsföreskrifterna efterlevs. En av de säkerhetsföreskrifter inom amatörboxningen som tillmätts mycket stor betydelse är den s. k. sjudagarsregeln. Regeln innebär att det bör vara minst en veckas uppehåll mellan varje match. Senast i betänkandet (SOU 1982:22) Svensk amatörboxning och skadeverkningarna framhölls att det är av största vikt att sjudagarsregeln efterföljs och att undantag görs endast vid större turneringar. Mot den angivna bakgrunden är det alarmerande att av tidningsuppgifter att döma efterlevnaden av sjudagarsregeln synes vara mycket bristfällig. a. har det uppgivits att boxare tillåts ställa upp i match två eller samma vecka. Av uppgifterna att döma skulle ge dispens från sjudagarsförbudet, som i praktiken uppställts av i samband med tillkomsten av lagen om förbud mot professionell boxning (prop. 1969:118 och första lagutskottets utlåtande 1969:51). Vi är väl medvetna om att visst arbete pågår inom idrottsrörelsen som syftar till åtgärder för att begränsa skadeverkningarna av amatörboxningen. Mot bakgrund av det anförda och med hänsyn till frågans vikt anser vi emellertid att nu bör begära en aktuell kartläggning av tillämpningen inom amatörboxningen av gällande säkerhetsföreskrifter. På grundval av den gjorda kartläggningen bör regeringen överväga om det är motiverat att förelägga förslag till förbud mot amatörboxningen. Vid denna bedömning bör de nya rön som framkommit om boxningens skadeverkningar vägas in. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en kartläggning av tillämpningen av säkerhetsföreskrifterna inom amatörboxningen. hr/and (fp) fp) 1985/86 Kr309