ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Sk534 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk534 Försäljningen av skattefria varor på Öresundsfärjorna Av stor betydelse för de rederier som bedriver trafik på mellan svenska och danska hamnar är att man i rimlig omfattning äger rätt att proviantera och försälja skattebefriade varor till sina passagerare. Om bestämmelserna för Öresundstrafiken anpassas till vad som gäller för övrig utrikes trafik beräknas Öresundsrederiernas omsättning öka med ca 20 milj. kr. innebärande ett bidrag till verksamheten av ca 7-8 milj. kr. Ett omfattande regelkomplex reglerar rederiernas rätt att proviantera och försälja s. k. resgods samt passagerarnas rätt att införa detsamma till . Följande författningar är centrala för ämnesområdet: 1) I Kk (1957:123) med särskilda bestämmelser om utförsel av vissa obeskattade varor såsom proviant eller resgods anges huvudreglerna för proviantering av fartyg. I ytterligare ett antal författningar, varav den nordiska provianteringsöverenskommelsen (TFS 1968:210) förtjänar att framhållas, regleras området. I den för Öresundstrafiken centrala Kk (1961:128) begränsas ytterligare möjligheterna för passagerarfartyg inom nämnda område att proviantera och försälja varor. Kungörelsen brukar i debatten omnämnas som lex . Vissa marginella lättnader i lex har genomförts (SFS 1985:186). För samtliga ovannämnda författningar gäller att generaltullstyrelsen utfärdat närmare detaljanvisningar. Passagerarfartygen på bör få samma provianteringsrättigheter som gäller för övrig internationell passagerartrafik till och från . Dock bör restriktionerna för alkoholvaror bibehållas. Såldedes bör följande ändringar i Kk (1961:128) göras: I överensstämmelse med 8 § i resandekungörelsen bör tillåten tobakskvantitet per enkel resa höjas till 40 cigaretter eller motsvarande. Detta betyder att resenär kan inhandla full ranson jämlikt 6 §, andra stycket, första meningen i resandekungörelsen, vid ett och samma tillfälle. 3 § sista stycket i lex bör ändras så att skattefri proviantering av parfym och kosmetika avsedd att försäljas ombord tillåts. I dagens läge får endast mervärdeskatt lyftas av vid proviantering av dylika varor (SFS 1985:119). Anpassning av provianteringsbestämmelserna för tobak till vad som är tillåten införselkvantitet för resenär som varit utrikes kan anses som en motiverad förbättring av de ekonomiska betingelserna för Öresundsrederierna. Nuvarande diskrepans mellan resandekungörelsen och lex i vad gäller tobaksbestämmelser framstår som sakligt ogrundad. Även införande av möjlighet för rederierna att skattefritt proviantera parfym och kosmetikvaror torde vara av ej föraktlig ekonomisk betydelse. Det är ett både regionalt och nationellt intresse att rederierna i tillåts verka under förhållanden som medger en stabil ekonomi så att en god trafikstandard (turtäthet, service, etc.) kan upprätthållas samt att nyinvesteringar i nytt tonnage kan ske. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående förändringar i lex . () () 1985/86 Sk534
mot · G902Sk536 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk536 Vissa importrestriktioner för livsmedel Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Jo233 hemställer jag att beslutar att hos regeringen begära förslag till importrestriktioner för livsmedel med restmängder av bekämpningsmedel eller deras nedbrytningsprodukter.
mot · G902Sk537 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk537 m. fl. Slopande av skatten på flygbensin, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:T331 hemställs 1. att beslutar att den särskilda skatten på flygbensin skall slopas förutsatt att distributionen av bränsle sker från flygdrivmedelsanläggning på flygplats, 2. att hos regeringen begär förslag beträffande ankomsttax-free-försäljning vid landets flygplatser med utlandstrafik, 3. att hos regeringen begär förslag beträffande s. k. frizon vid . Per Stenmarck (m) () ()
mot · G902Sk538 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk538 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N433 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om energibeskattningen.
mot · G902Sk540 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk540 och () Slopande av mervärdeskatt på jordbruksarrenden Lagen om mervärdeskatt innefattar även jordbruksarrende. I praktiken innebär detta att jordägaren debiterar sin arrendator av arrendesumman. Arrendatorn å sin sida har rätt att lyfta av motsvarande belopp eller att återfå det kontant. Staten tillförs inte en enda krona av den mervärdeskatt som debiteras för jordbruksarrenden. Däremot åsamkas staten stora administrativa kostnader för hanteringen av de momspengar som redovisas för arrenden. Eftersom det uppskattningsvis finns ca 50 000 jordbruksarrenden i landet innebär momsredovisningen och kontroller av dessa en stor arbetsbelastning för länsstyrelsernas momsenheter, speciellt i län med stor jordbrukstäthet. På många platser säljs inte smågårdar, utan ägarna, i en del fall oskiftade dödsbon, arrenderar ut marken till yrkesverksamma grannar. Dessa ägare är i allmänhet inte momsregistrerade eftersom omsättningsgränsen numera är . Det innebär att jordägaren kan behålla momspengarna för egen räkning medan arrendatorn i sin tur kan göra avlyft eller återfå mervärdeskatten från staten, som således gör en ren förlust. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att uttaget av mervärdeskatt avseende jordbruksarrenden upphör.
mot · G902Sk541 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk541 m. fl. (m) Trädgårdsnäringens villkor Trädgårdsnäringen beräknas sysselsätta ca 20 000 personer på helår. I finns den avgjort tyngsta delen av näringen. Trots att trädgårdsnäringen varit utsatt för stora påfrestningar på grund av strukturella förändringar uppfattas trädgårdsnäringen som rationell och tekniskt framstående. Odlingsföretagen är starkt specialiserade och därför kan företagen drabbas väldigt olika av importkonkurrens. är det enda land som på en förhållandevis låg tullnivå är öppet för import av trädgårdsprodukter från alla länder. Risken är uppenbar att konkurrensförutsättningarna lätt kan omintetgöra den svenska trädgårdsnäringens överlevnad. Statsmakterna måste använda sig av tullsystemet för att skydda de svenska odlarna för dumping i ordets verkliga innebörd, dvs. av import utifrån som inte står i relation till produktionskostnaderna i det aktuella landet. Det är därför synnerligen viktigt att fullföljer tidigare beslut om att tillgripa åtgärder inom tullområdet för att värna svensk trädgårdsnäring. möter höga tullar och handelshinder vid export av trädgårdsprodukter. Det måste skapas mera jämlika förutsättningar i handeln länderna emellan. Allmänna strävanden för en ökad liberalisering av handeln är bra och riktiga, men dessa får inte leda till att en rättvis justering av tullar inom en viss sektor uteblir. Såväl riksdag som regering är ense om att det skall finnas en svensk trädgårdsnäring. Då måste denna också ges rättvisa förutsättningar för överlevnad. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om trädgårdsnäringens villkor. () () Per Stenmarck (m)
mot · G902Sk542 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk542 m. fl. (vpk) Fastighetsskatten I samband med beslutet om en statlig fastighetsskatt upprepade vpk de förslag som vi framfört och vi återkom till dessa i en motion under allmänna motionstiden. Förslaget kan sammanfattas i följande: Huvuddelen av intäkterna skall användas på bostadssektorn för att hålla boendekostnaderna nere och skapa rättvisa mellan olika boendeformer. , som har betydande allmänna och sociala merkostnader och som redan genomfört en långt driven hyresutjåmning mellan nyare och äldre hus, skall undan tas. Skatten skall inte vara avdragsgill vid inkomsttaxering. Pensionärer utan eller med låg ATP, låginkomsttagare och hushåll som bor i nya dyrare bostäder måste kompenseras. Då det gäller utformningen och omfattningen har vpk vidare föreslagit dels att uttaget skulle minskas till av taxeringsvärdet och dels att skatten även skulle omfatta industrifastigheter som är undantagna från fastighetsskatten. En utvidgning av skatten även till industrifastigheter och en minskning av skatteuttaget för övriga skulle innebära en omfördelning från industrikapital till hyresgäster och andra bostadskonsumenter, till de senares fördel. Förslagen om att även industrifastigheter skall beskattas, att allmännyttans fastigheter skall undantas, att skatten inte skall vara avdragsgill driftskostnad vid inkomsttaxering och en lägre, enhetlig skatteprocent, innebär en enklare, rättvisare och lägre skatt. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att fastighetsskattens storlek skall utgöra av taxeringsvärdet men att procenttalet vid taxering skall utgöra 0,75, 2. att beslutar att industrifastigheter skall omfattas av fastighetsskatten, 3. att beslutar att de allmännyttiga bostadsföretagens fastigheter skall undantas från fastighetsskatten, 4. att beslutar att fastighetsskatten inte skall vara av- Mot. 1985/86 dragsgill vid inkomsttaxering. (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902Sk543 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk543 . Åsling och i (c) Befrielse från kilometerskatt för vissa bilar och bussar har det förekommit försök med energilagringssystem för fordon, dvs. system som man kan lagra och där man kan återanvända den bromsenergi som går förlorad i värme. Försök med sådan verksamhet genomförs nu i , och . har resultaten varit mycket uppmuntrande. Prov vid SL i har visat att man uppnår en bränslebesparing på och avgasemulsionerna reduceras proportionellt. SL har som en följd av dessa positiva resultat beställt ytterligare tio bussar med ett sådant system. torde vara bland de första i världen med teknik av detta slag i reguljär trafik. Dessa system kan utvecklas till att bli ett kvalitetsbegrepp för energivänlig och energisnål kollektivtrafik. Systemet är utvecklat i och är ett i allt väsentligt svenskt system. För att lyckas internationellt är det viktigt att kunna visa en hemmamarknad som referens. Beskattningen i stimulerar dock inte till sådana satsningar beroende på att beskattningen delvis ligger vid sidan om själva oljepriset. En trettioprocentig reduktion av bränsleförbrukningen ger alltså en sämre effekt än i flertalet europeiska länder. Vi borde ge fordon som utrustas med energilagringssystem dispens från kilometerskatten för att bidra till en snabb introduktion av denna teknik. Med ledning av vad som anförts hemställs att begär att regeringen förelägger förslag om att energilagringssystem befrias från kilometerskatt. . Åsling (c)
mot · G902Sk544 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk544 och i (s) Tobaksförsäljningen på Öresundsfärjorna Nödvändigheten och behovet av ändamålsenliga och differentierade förbindelser över är oomtvistligt. Kommunikationernas kvalitet är av största betydelse för utvecklandet av ekonomiska, handelsmässiga, kulturella och sociala kontakter mellan främst och . De rederier som försökt att upprätthålla reguljär trafik åtminstone på södra har ofta tvingats till avveckling eller begränsningar i regularitet på grund av rådande ekonomiska villkor för Öresundstrafiken. tillkom och innebar bl. a. förbud mot alkoholförsäljning, bortsett från det som konsumerades ombord, och begränsning av försäljningen av cigarretter till ett paket per resa. Skälen till var alkoholpolitiska, men säkerligen också handelspolitiska och fiskala. Vid diskussioner och kontakter med berörda rederier och kommuner har dessa ständigt framfört nödvändigheten av förändringar (lättnader) i för att trafik skall kunna bedrivas från de tre svenska Öresundsstäderna , och . Det finns säkert många orsaker till att någon förändring inte redan skett. En orsak är att våra danska grannar också måste vara positiva till en sådan uppmjukning av . Då detta är en mycket angelägen sak för bl. a. berörda kommuner vore det önskvärt att den med sin danska motsvarighet kunde återuppta förhandlingar i syfte att följande lättnader i kommer till stånd: Ytterligare en ask cigarretter tillåts säljas per passagerare och enkelresa, Att parfymförsäljning tillåts ombord på samma villkor som färjetrafiken mellan och . Då en förändring i de fiskala reglerna enligt ovan skulle medföra en väsentlig förbättring av de ekonomiska villkoren för bedrivande av färjerörelse på hemställer vi om snara åtgärder. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådana lättnader i som avses i motionen så att bl. a. en större mängd tobaksvaror får införas.
mot · G902Sk545 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk545 och () Höjning av fastighetsskatten I regeringens proposition 1985/86:100 föreslås att statens utgifter för bostadssubventioner begränsas genom en extra upptrappning av garanterade räntor inom systemet för statlig bostadsfinansiering. De föreslagna upptrappningarna medför kostnadsökningar med i genomsnitt ca /m2 för de allmännyttiga bostadsföretagen, vilket innebär att den allmänna hyresnivån genomsnittligt kommer att höjas med lika mycket. Bruksvärderingen ger privata fastighetsägare möjlighet till en motsvarande intäktsökning oavsett om de drabbas av ökade kostnader till följd av den extra upptrappningen eller ej. Privatägda hyreshus som inte träffas av kostnadsökningar är framför allt sådana som färdigställts och inte senare byggts om med statliga lån, men även sådana som färdigställts senare utan statliga lån samt hus byggda med statliga lån . Hyresgäster i sådana hus kommer liksom andra hyresgäster att få vidkännas hyreshöjningar till följd av det aktuella regeringsförslaget. Skillnaden är att hyreshöjningen för dem blir en inkomstförstärkning för hyresvärden och inte en förstärkning av statens finanser. En sådan förmögenhetsomfördelning från hyresgäster till privata fastighetsägare bör inte accepteras. Då hyreshusavgiften infördes var ett av skälen just att motverka förmögenhetsomfördelning till förmån för enskilda fastighetsägare som följd av extra upptrappningar av garanterade räntor. Hyreshusavgiften är avskaffad, men den statliga fastighetsskatten ger en motsvarande möjlighet och har motiverats på samma sätt. Med en ökning av skatteuttaget för de fastighetsägare för vilka uttaget nu är av taxeringsvärdet kan förmögenhetsomfördelningen föras vidare till staten. Målet bör vara att uppnå jämlikhet i kostnadsökningen. På detta vis blir alla delaktiga i saneringen av statens finanser. För att inte privata fastighetsägare med statliga lån skall drabbas av dubbla kostnadsökningar bör dessa kompenseras eller undantas från denna extra utdebitering. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande en höjning av den statliga fastighetsskatten för icke schablontaxerade fastigheter. () () 1985/86 Sk545
mot · G902Sk548 · 1986-01-27 00:00:00 — 1985/86: Sk548 Återbäring på elskatten till de vattenkraftsproducerande länen Trots att det finns stora tillgångar på naturresurser i län som , och såsom malm, skog och vattenkraft är arbetslösheten hög i dessa län. Staten satsar stora belopp i regionalpolitisk! Det naturliga borde vara att resursrika län själva fick möjlighet att klara sina arbetsmarknadsproblem genom den avkastning utnyttjandet av resp. läns naturtillgångar ger. Det är önskvärt att energipolitiken överensstämmer med de regionalpolitiska strävandena. Den inhemska energiproduktionen sysselsätter många människor. Förutom vattenkraften finns som bekant andra stora energitillgångar i glesbygdslänen, biobränslen, torv, skogsavfall etc. Eftersom vattenkraften tas i anspråk i hela landet och inte minst förser de sydliga delarna av landet med billig energi är det rimligt att en viss återbäring på elskatten sker till producentlänen. Totalt produceras av all vattenkraft i . ensamt står för . En återbäring på per producerad kWh till resp. län skulle innebära för del ca 110 milj. kr. i elskatteåterbäring och för del runt 160 milj. kr. Denna återbäring skulle vara en värdefull stimulans för de elproducerande norrlandslänen. Skatteåterbäringen bör användas för att investera i alternativa inhemska energikällor och kanske bidra till att sysselsättningsskapande och näringslivsbefrämjande åtgärder i allmänhet vidtas. Vi vet att det finns många idéer till nya produkter och en stark vilja att utveckla befintliga företag. Ofta saknas medel och förmånliga lånevillkor till de nödvändiga investeringarna. En näringslivsbefrämjande politik innebär också att småföretagare erhåller nödvändig konsulthjälp för att bemästra de administrativa och byråkratiska problem som möter. Utvecklingsfonderna borde kunna administrera den skatteåterbäring som ovan föreslås. En återbäring på kWh av elskatten till de län som producerar vattenkraft skulle innebära ett skattebortfall på ca 670 milj. kr., vilket motsvarar en höjning av den totala elskatten med . Med anledning av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om en återbäring av elskatten med förslagsvis per kWh till de vattenkraftsproducerande länen för att användas till att stimulera 1 utvecklingen av alternativa inhemska energikällor och främja näringsliv och sysselsättning i dessa län i enlighet med motionen. 1985/86 Sk548
mot · G902Sk549 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk549 Återbetalning av bilaccis i vissa fall Enligt regeringens förslag i proposition 1985/86:61 skall en skatterabatt på . utgå till den som köper en ny bil som är utrustad med den först obligatoriska avgasreningen. Initiativet att från statens sida hjälpa de medborgare som är beredda att göra ekonomiska uppoffringar för miljön är bra, men förslaget innehåller element som inte är tillfredsställande och är dessutom inte tillräckligt effektivt. Regeringen föreslår att accisen skall höjas 1987 till /kg och 1988 till /kg fordonsvikt. Dessa höjningar motiveras i förslaget av att de skall ge pengar till statskassan för att kompensera skattebortfallet genom rabatten. Denna del av förslaget måste utgå. Dessa höjningar av accisen är icke acceptabla av två skäl. Både ekonomiska och moraliska argument bör fälla förslaget. Ekonomiskt är accishöjningen olycklig och onödig. Bilskatter har stigit snabbare än andra bilutgifter. Bilskattetaket är nu nått och ytterligare höjningar innebär bara att ekonomiskt svagare grupper ställs utan praktisk möjlighet att inneha nya, trafiksäkra, bränslesnåla och miljövänliga bilar. Moraliskt måste detta försök att höja accisen avslås eftersom exakt samma argument användes av regeringen vid förra accishöjningen (15/6 1985). Då höjdes accisen med i ett slag och i förarbetena till accishöjningsförslagen sades det klart ifrån att en höjd accis bl. a. skulle bekosta 1987 och skatterabatter. Att nu ytterligare en gång använda samma argumentation i tron att bilisterna har glömt bort den tidigare motiveringen är helt enkelt inte hederligt. Det är i stället så att den senaste mycket kraftiga accishöjningen gör det möjligt att genomföra ännu effektivare stimulansåtgärder än vad regeringen föreslår. Ett av de mest verksamma greppen på bilsidan för att snabbt förbättra miljön är att underlätta för dem som vill köpa de nya extremt miljövänliga bilarna av modeller. Staten bör därför till nybilsköpare som vid katalysatorbilköpet låter skrota sin gamla ( registrerade och körbara) ej avgasrenade bil återbetalda hela accisbeloppet för den nyinköpta bilen inklusive mervärdeskatt och övriga avgifter, dock . 1 * 1985/86.3 sami. Med hänvisning till vad jag i motionen anfört hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om bilaccisen.
mot · G902Sk551 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk551 () Gränsskyddet för trädgårdsprodukter Livsmedelspolitiken har i stor utsträckning präglats av producentintressena. Konsumenternas behov och önskemål har inte i tillräcklig utsträckning fått genomslag. När fråga exempelvis är om översyn av tullskyddet på trädgårdsområdet är motiveringen att de inhemska producenternas konkurrenskraft skall stärkas, inte att konsumenterna i ökad utsträckning fritt skall kunna välja varor efter vars och ens önskemål och ekonomi. Jämfört med många andra länder i konsumerar vi mindre frukt och grönsaker. Enligt experter på samband mella kost och hälsa borde vi äta mer frukt och grönsaker. Möjligheterna härtill begränsas av det gränsskydd som gäller på trädgårdsområdet. De säsongtullar som utgår på grönsaker och blommor är efter svenska förhållanden osedvaligt höga och omfattar produkter som inte alls odlas här i och perioder då den inhemska produktionen av bl. a. klimatskäl är ringa. Den frukt, dvs. äpplen och päron, som är möjlig att odla yrkesmässigt i skyddas av ett totalt importstopp under stor del av året. Några beredskapsskäl härför föreligger inte. I utbyte mot sänkta tullar eller minskade importhinder bör i bilaterala eller mulilaterala förhandlingar kunna utverkas motsvarande förmåner för våra exportprodukter. Gränsskyddet på trädgårdsområdet bör utredas i syftet att 1. tillgodose konsumenternas behov av och önskemål om färska trädgårdsprodukter året runt till rimliga priser, 2. slopa fördyrade tullar och andra importrestriktioner på trädgårdsområdet, vilka inte kan motiveras från allmänna samhällsekonomiska utgångspunkter, 3. på basis härav undersöka möjligheterna till motsvarande tullförmåner för svenska exportprodukter. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att utreda gränsskyddet på trädgårdsområdet.
mot · G902Sk552 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk552 m. fl. (c) Skattelättnader inom energiområdet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N447 hemställs 1. att beslutar att etanol producerad på inhemska råvaror skall vara skattefria, och därest detta yrkande ej vinner bifall, beslutar att etanol producerad vid den första fullskaleanläggningen skall medges hel skattebefrielse, 2. att hos regeringen begär förslag om avdragsrätt för småhusägare vid energiinvesteringar i enlighet med vad som anförs i föreliggande motion, 3. att beslutar att skatten på kol skall vara /ton, 4. att beslutar att skatten på naturgas skall vara /l . . Åsling (c) () (c) () P.-O. ()
mot · G902Sk553 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk553 och () Höjd tobaksskatt Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:So459 föreslås att beslutar att i konsumtionsdämpande syfte höja tobaksskatten med .
mot · G902Sk554 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk554 m. fl. Sänkt mervärdeskatt på barn- och ungdomskläder Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N303 föreslås att hos regeringen begär att frågan om sänkt mervärdeskatt på barn- och ungdomskläder utreds och övervägs. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902Sk555 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk555 m. fl. (vpk) Beskattningen av flygbensin Med hänvisning till vad som i motion 1985/86:Jo775 föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att flygbensin bör beskattas enligt samma regler som bilbensin. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902Sk556 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk556 m. fl. (c) Tullskyddet för trädgårdsnäringen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Jo259 hemställs att av regeringen begär åtgärder för att förstärka trädgårdsnäringens tullskydd, i enlighet med de motioner som lämnades med anledning av proposition 1985/86:60. () ()