ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Jo404 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo404 och () Havsfiskelaboratoriet i , m. m. beslöt att bifalla jordbruksutskottets betänkande 1984/85:32, vari utskottet bl. a. konstaterar att någon omlokalisering av havsfiskelaboratoriet i icke bör ske. I sitt förstamajtal i lovade jordbruksminister att havsfiskelaboratoriets lokalproblem i skulle få en bra lösning. Man kan nu konstatera att i budgetpropositionen för /87 ej anvisats pengar till nytt havsfiskelaboratorium i . Som vi ser det innebär detta att regeringen vill överlåta hela ansvaret för byggandet av ett nytt havsfiskelaboratorium på . Byggandet av ett nytt havsfiskelaboratorium anser vi inte vara en angelägenhet utan en fråga som skall ses i ett långt vidare perspektiv. som och våra grannar i Nordsjö- och Östersjöområdena har inrättat nationella fiskezoner har exploateringstrycket på fiskebestånden ökat. Beståndsuppskattning och annat underlag för bl. a. kvotering kan endast åstadkommas genom att man har ingående kunskaper om fiskebestånden, fiskarternas förflyttningar, havets miljö, ekologi m. m. Vid kvotförhandlingar är det viktigt att har väl underbyggda egna beståndsuppskattningar. Havsfiskelaboratoriets i insats är härvidlag av största vikt liksom även laboratoriets undersökningar och försök om faktorer i miljön som påverkar fisket, om olika fiskredskaps konstruktion och effektivitet liksom uppföljning av undersökningar i andra länder och deltagande i internationellt samarbete. Vi anser att regeringen skall fullfölja planerna på uppförande av erforderliga lokaler för och verksamheter i . Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om uppförande av nya lokaler för och verksamheter i .
mot · G902Jo407 · 1986-01-31 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo407 och . () Havsfiskelaboratoriet i Efter många års utredande och diskussioner är fortfarande frågan om nya lokaler för havsfiskelaboratoriet i ej avgjord, detta trots att behovet varit mycket klart dokumenterat . Det sätt varpå den nuvarande regeringen hanterat denna fråga är djupt klandervärt. Trots att statskontoret redovisade ett förslag till nybyggnad genom en samlokalisering med Kungliga marinbiologiska station , drog regeringen i gång en ny utredningskarusell för att eventuellt flytta havsfiskelaboratoriet till östkusten. Detta skapade förvirring och stor oro bl. a. bland de anställda. tycks regeringen äntligen ha insett det felaktiga i sina tidigare planer på en flyttning till östkusten och uttalat sig för ett bibehållande av verksamheten i . Trots detta är problemen långt ifrån lösta. För att finansiera nybyggnationen skall bl. a. medel tas ur det s. k. Uddevallapaketet vilket i sig är mycket tveksamt. Dessutom vill staten lyfta över det ekonomiska ansvaret för den resterande delen av investeringen på . Det är oansvarigt att regeringen i en statlig verksamhet på detta sätt vältrar över det ekonomiska ansvaret för investeringar på en fattig kommun. Regeringens handlande bör också jämföras med att jordbruksministern vid ett framträdande i lovade att nu skulle staten ta sitt ansvar för havsfiskelaboratoriet och att detta skulle bibehållas i . De senaste underliga turerna från regeringens sida har därför uppfattats som ett slag i ansiktet på anställda, kommunalt förtroendevalda och andra som engagerat sig för laboratoriets framtid. Trots vår kritiska inställning till regeringens handlande vill vi inte i detta läge motsätta oss ett kommunalt engagemang i byggnationen. Vi gör detta på grund av omtanke om laboratoriets viktiga funktion, de anställdas arbetsmiljö och vikten av att snabbt få en lösning till stånd. Det är viktigt att de lokaler som kommer att ställas till forskningens förfogande blir ändamålsenliga och tillräckligt stora. Regeringens försök att komma ifrån investeringskostnaderna får inte resultera i att lokalerna inte fyller havsforskningens behov. Ej heller får kostnaderna vältras över på den kommunala budgeten. måste garantera att byggnadskostnaderna helt förräntas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att mycket snabbt lösa havsfiskelaboratoriets lokalproblem, 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om statliga garantier mot framtida kommunala kostnader vid ett kommunalt engagemang i byggnationen. () . () 1985/86 Jo407
mot · G902Jo409 · 1986-01-17 00:00:00 — m. fl. Skydd för fisk- och skaldj ursodling 1985/86 Jo409419 Odling av fisk, främst regnbågslax, till matfiskstorlek har utvecklats mängdmässigt i . De flesta odlarna använder kassar gjorda av järnställningar och nät för odlingen. Av olika orsaker förekommer det ibland att större eller mindre antal av den odlade fisken förkommer ur kassarna. kan det misstänkas att det sker med aktiv hjälp utifrån, kanske genom att kassarna skärs sönder under vattenytan. Efter det att ett större antal fiskar saknats har man kunnat konstatera att försäljningsutbudet på regnbågslax, som inte förekommer vilt i våra vatten, ökat påtagligt. All rättspraxis talar för att fisk och även odlade skaldjur som rymt från odlaren tillhör näringsu tö varén, odlaren. I har man lagstiftat om att ägaren, odlaren, äger exklusiv återfångsträtt till fisk och skaldjur som rymt från anläggningen efter rymningstillfället. (Lov av .) Vi föreslår att fiskodlare och skaldjursodlare i lag skall tillförsäkras rätten till från deras odlingar förkommen fisk eller skaldjur efter rymningstillfället. Sådan fisk eller sådana skaldjur, som fångats av annan än fiskodlaren skall återlämnas till ägaren, odlaren, efter skälig ersättning för fångstarbetet. För att undvika motsättningar mellan odlare och allmänhet, som allt emellanåt vistas på eller i omedelbar närhet av odlingarna, bör en lagstadgad skyddsgräns fastställas kring arbetsplatsen, fiskodlingen. Förslagsvis bör ett område på ca 50 m utanför yttre gräns på arbetsplatsen, fiskodlingen, fastställas som arbetsställe och få beträdas av obehörig endast efter tillåtelse av fiskodlaren. Sammanfattningsvis menar vi att följande åtgärder vore lämpliga: Fisk och skaldjur som förkommit från odling skall i princip tillförsäkras Ett begränsat område kring fisk- och skaldj ursodlingar skall anses tillhöra arbetsplatsen, odlingen, och fredas från obehörig påhälsning. 1 1985186.3 sami. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att skydda fiskodlares och skaldjursodlares näringsverksamhet i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () ()
mot · G902Jo411 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo411 och () Lånen till fiskerinäringen Svårigheterna att få låna pengar till upprustning av och investering i äldre båtar är ett problem för fisket; inte minst för de unga fiskarna. De anslag som finns på 25 milj. kr. för fiskerilån räcker inte till. Detta anslag har för övrigt varit oförändrat /79. har fiskerilån sökts på sammanlagt drygt 70 milj. kr. Bristen på lånemedel har bl. a. inneburit att om medelåldern på delägarna i en båt varit för hög så har lån ej beviljats vilket i många fall innebär stora problem t. ex. vid generationsskiften där en äldre delägare överlåter del av båten till son eller annan yngre fiskare varvid ingen av delägarna kan beviljas lån då medelåldern på delägarna är för hög. En annan effekt av att anslaget till fiskerilånen är för lågt är att lån till begagnade båtar kommer i andra hand. Möjligheten att använda de statliga fiskerilånen i äldre båtar är mycket liten. För att en förnyelse och upprustning av fiskeflottan skall kunna äga rum och sysselsättningen vid våra kuster behållas är det angeläget att villkoren för fiskerilånen inte försämras och att anslaget för lån till fiskerinäringen ökas med 15 milj. kr. utöver vad regeringen har föreslagit för /87, alltså 40 milj. kr. för fiskerilån och 10 milj. kr. för fiskberedningslån eller tillsammans 50 milj. kr. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att till Lån till fiskerinäringen för /87 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit.
mot · G902Jo412 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo412 och () En allmän fiskevårdsavgift En följd av införandet av det fria handredskapsfisket är att många fiskevårdsområden kommer att minska sina insatser för fiskevård. Det finns inte så stor anledning för sportfiskare att betala avgifter till en fiskevårdsförening när fisket är helt fritt. Fiskevården har otillräckliga resurser. De anslag som finns i budgetpropositionen är otillräckliga för att täcka de stora behov som föreligger. Sportfiskarnas organisation har länge önskat en allmän fiskevårdsavgift enligt den modell som förordades av fiskevattensutredning, dvs. en avgift som i princip betalas av alla fiskande, barn och ungdomar dock befriade. Genom avgiften influtna medel kan lämpligen förvaltas av en fond på samma sätt som skett på jaktens område. En teoretisk beräkning av en fiskevårdsavgift på . per person ger för 1 miljon sportfiskare 30 milj. kr. Administrationskostnaderna skulle maximalt uppgå till ca 5 milj. kr. Kvar blir 25 milj. kr. för fiskevårdande insatser. uppgår summan till 125 milj. kr. Enligt vår uppfattning är det inte svårt att motivera sportfiskarna att betala en mindre fiskevårdsavgift med hänsyn till de mycket betydande insatser som kan göras för fiskevården. En särskilt stor betydelse har ökade resurser för fiskevården för de , , och . I stora delar av dessa sjöar är fisket fritt och handredskapsfisket har tillkommit på enskilda fiskevatten. Stora insatser skulle kunna göras för Gullspångslaxen, rödingen, gösen och kanske också för inplantering av signalkräftor. Vi vill också betona den betydelse fiskevården också har för yrkesfisket i de fyra sjöarna. Den motsättning som genom det tvångsvisa införandet av handredskapsfisket uppstått mellan yrkesutövare och fritidsfiskare skulle kunna mildras. 125 milj. kr. som vi redovisar i vårt teoretiska exempel räcker till betydande insatser. Vi tror inte att de administrativa problemen blir särdeles betungande. Dessutom skulle barn och ungdomar undantas. Att barnen skulle tvingas erlägga fiskevårdsavgift har tidigare anförts som ett skäl mot avgiften. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om allmän fiskevårdsavgift att användas till aktiva insatser för fiskevård. () () 1985/86 Jo412
mot · G902Jo414 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo414 och () Fiskerinäringen I proposition 1985/86:100 bilaga 11 har jordbruksministern på punkt E 7. Lån till Fiskerinäringen, föreslagit ett oförändrat anslag om 35 milj. kr., varav beräknas 25 milj. kr. för fiskerilån och 10 milj. kr. Medlen för fiskerilån 25 milj. kr. har varit oförändrade , medan kostnaderna för en ny fiskebåt snabbt stigit med inflationen. Medlen har därför blivit allt otillräckligare och lånekön hos allt längre. Behovet av förnyelse av fiskeflottan är stort, speciellt på syd- och ostkusten, där stor del av båtmaterialet är föråldrat. De förmånliga fiskerilånen har härvidlag fyllt en viktig uppgift. Särskilt för nytillträdande fiskare har dessa lån varit en förutsättning för dem att kunna anskaffa fiskebåt. Redan nu har fiskerilånet i allmänhet måst kompletteras med banklån. Skall fiskaren i fortsättningen vara hänvisad till nästan enbart banklånevillkor, så kommer kapitalkostnaderna att öka så markant att det omöjliggör för många unga fiskare att starta fiskeföretag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att anslaget under punkt E 7. Lån till fiskerinäringen förstärks med 15 milj. kr till 50 milj. kr.
mot · G902Jo415 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo415 () Höj t bidrag till fiskehamnar m. m. I proposition 1985/86:100 bilaga 11, har jordbruksministern på punkt E 4. Bidrag till fiskehamnar m. m. föreslagit att bidraget skall utgå med oförändrad summa, . Förslaget är illavarslande med tanke på de stora behov som föreligger på olika håll beträffande om- och tillbyggnader av fiskehamnar. För vidkommande har vid olika tillfällen framhållits nödvändigheten av åtgärder vid fiskehamnarna Nogersund och Krokås på i och Garpahamnen på i kommun. Dessutom planeras om- och tillbyggnad av den viktigaste på Saltö, som bör ges möjlighet att färdigställas enligt kommuns planering. Sysselsättningssituationen i är dessutom utpräglat svag, varför nya sysselsättningstillfällen bör välkomnas. För fiskenäringen är tillgången på goda fiskehamnar ett livsvillkor både ur säkerhetssynpunkt och ur rent ekonomiska aspekter. Föredragande har påpekat att det av olika skäl samlades en lång kö av ansökningar om bidrag. Detta borde väl vara anledning till att förstärka anslaget för detta ändamål. I stället beskäres möjligheterna till bidrag. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär att anslaget under E 4. Bidrag till fiskehamnar m. m. förstärks med 2 milj. kr.
mot · G902Jo417 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo417 och () Statens fiskeriförsöksstation i Vi har i motion 1983/84:2352 och motion 1984/85:2047 påtalat vikten av att satsningen på fullföljs. I motionerna har vi hävdat att det intresse som visades i och med den statliga investeringen på ca 25 milj. kr. som har gjorts inte har motsvarats när medel har tilldelats för driften av anläggningen. När det gäller bakgrunden hänvisar vi för enkelhetens skull till de nämnda motionerna. Fiskodling har tillvunnit sig ett allt större intresse i . Speciellt kassodling av kan bli specialitet inom detta geografiska område, som har unika förutsättningar i detta avseende. Innan verksamheten kan bli framgångsrik krävs betydande forskning och utveckling, en uppgift som har förutsättningar att utföra om man tilldelas erforderliga resurser. Vi har erfarit att diskussioner pågår mellan , i , , Norrlandsfonden m. fl. om en utökning av verksamheten i . Detta är mycket tillfedställande. Såvitt vi kan förstå är dock dessa insatser av mera tillfällig karaktär, som inte förstärker anläggningens basresurser. För att långsiktigt kunna svara upp mot det behov som finns, och för att göra de gjorda investeringarna meningsfulla, krävs dock att anläggningen tillförs fasta forskningsresurser. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad vi anfört i motionen om verksamheten vid . () ()
mot · G902Jo418 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo418 m. fl. (c) Ekonomiskt stöd till yrkesfisket längs Yrkesfiskare i har, bl. a. av geografiska skäl, en mycket pressad tillvaro. Trots ett både fysiskt och psykiskt betungande arbete är de att betrakta som en utpräglad låglönegrupp. Isläggningen hindrar under en stor del av året ett rationellt och bärkraftigt fiske. Detta har varit särskilt påtagligt . De långa transportavstånden är ekonomiskt betungande för både det enskilda fiskeföretaget och de ekonomiska föreningar vilka skall ta hand om fångsten och sälja den. Den yrkesfiskande befolkningen fyller en viktig funktion i det lokala näringslivet. Ekonomiskt stöd till yrkesfisket förbättrar serviceunderlaget i glesbygd och ökar utnyttjandet av den naturresurs fisken utgör. Mot denna bakgrund vore det angeläget med ett särskilt regionalpolitiskt motiverat stöd till fiskerinäringen i . Till sin utformning skulle det kunna ta det s. k. Norrlandsstödet som förebild. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att begär att regeringen framlägger förslag om åtgärder för att ge yrkesfisket i särskilt ekonomiskt stöd. P. O. ()
mot · G902Jo419 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo419 och () Forskning om havskräftan Enligt erhållna uppgifter från havsfiskelaboratoriet i framhålls att fångsten av havskräfta har minskat drastiskt. Rapporter föreligger om massdöd bland havskräftorna på fångstplatserna. Vissa fiskebåtar har fått kassera upp till hälften av sina fångster. En del kräftor är enligt uppgift döda när de hamnar i bottentrålen. Enligt är bottnarna i illaluktande och redskapen som använts stinker då de kommer upp till ytan. Övergödningen i i kombination med miljögifter som spolats från land eller havet i samband med de senaste månadernas rikliga nederbörd framhålls som tänkbara orsaker. Osäkerhet råder dock om vilka faktorer som har samverkat. Det är angeläget att omfattande insatser görs för att komma till rätta med föroreningssituationen i . Uppgifterna om att havskräftan hotas är alarmerande. Utredningsarbete pågår om övergödningssituationen i södra , men havskräftan har lämnats utanför. Det är angeläget att utredningar om havskräftan påbörjas. Det gäller bl. a. att kartlägga beståndets eventuella förändring, utbredning och numerär i . Det är också nödvändigt att utröna om miljöförändringarna i området också påverkar havskräftan. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om utredning av havskräftans situation i . () ()
mot · G902Jo420 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Jo420 i m. fl. (m) Rätten till fiske Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:K219 hemställs att beslutar att upphäva lagen (1985/86:138) Lagen om ändring i lagen (1950:596) om rätt till fiske. () () () () () 1985/86 Jo420427 1 1985186.3 sami.
mot · G902Jo421 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo421 (vpk) En fiskodlingsanläggning i har länge varit hårt drabbat av arbetslöshet och utflyttning. Det behövs nya arbetsplatser och annat stöd som medverkar till en högre sysselsättning inom kommunen. kommunisterna har i en annan motion tagit upp frågan om att göra fiskevårds- och rekreationssatsningar i de fyra outbyggda älvarna. Om en fiskevårds- och rekreationssatsning inleds behövs vissa förberedelser. En av dessa förberedelser är att se till att älven har sina egna fiskstammar. Då behövs fiskodlingsanläggningar. För del vore en lokalisering av en fiskodlingsanläggning lämplig inom kommun. Med hänvisning till det i motionen anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en fiskodlingsanläggning inom kommun.
mot · G902Jo422 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo422 () Lån till fiskerinäringen De s. k. fiskeritånen har inte följt med i inflationsutvecklingen. Ansökningar om sådana lån måste därför så att säga gallras på ett för näringen oacceptabelt sätt. En modern silltrålare, för att exemplifiera, kostar ca 12-18 milj. kr. Enbart 1,5 milj. kr. kan maximalt erhållas som fiskerilån för nybyggnation av silltrålare. Fiskerilånen bör höjas med 15 milj. kr. Lånen ingår i anslaget Lån till fiskerinäringen och upptas i regeringens förslag till 35 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs att riskdagen beslutar att till Lån till fiskerinäringen för /87 anvisa ett reservationsanslag av . 1 * 1985/86.3 sami.
mot · G902Jo423 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo423 () Havsfiskelaboratoriet i Allt talar nu för att ett havsfiskelaboratorium kommer att lokaliseras i . Problemet är de oklara besked jorbruksdepartementet givit de inblandade parterna och försöken att vältra över lokalproblemet på . Det enda rimliga är att staten bygger och äger fastigheten för ett statligt institut, som bedriver statlig verksamhet, när inte lämpliga kommersiella eller kommunala lokaler finns tillgängliga. Detta är enda garantin för att lokalerna får en optimal utformning. I tider där staten drar in skatteunderlaget från juridiska personer och på annat sätt försämrar kommunernas ekonomi framstår det som ännu mer orimligt att låta en av landets fattigare kommuner bli byggherre och ägare av lokaler till en statlig verksamhet med en investeringsvolym på närmare 20 milj. kr. Det är också oacceptabelt att regeringen inte ger besked om att laboratoriet får den utrustning som skall göra lokalinvesteringen och verksamheten meningsfull. Regeringen bör nu också ge besked om tidpunkten för förverkligandet av havsfiskelaboratoriet. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställer jag 1. att beslutar att begära att regeringen tar initiativ till byggande av ett havsfiskelaboratorium i i statlig regi och att anslå 17 milj. kr. 2. att beslutar anslå 3 milj. kr. till utrustning av fiskelaboratoriet i .
mot · G902Jo425 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo425 () Försäljningen av djupfrysta kräftor skrev jag i en motion (1983/84:685) att frysta importerade kräftor borde få försäljas i detaljhandeln åtminstone till . Anledningen till motionen var att en i hotats av polisanmälning på grund av att han sålt frysta kräftor . Motionen avslogs i jordbruksutskottet med motiveringen att dess syfte hade tillgodosetts genom ändring (1984:372) av fiskeriförordningen (1982:126). Ändringen trädde i kraft . Kräftsäsongen förlängdes alltså till att gälla tiden från andra onsdagen fram till nyår. Ack så blygsam min begäran var - och ännu blygsammare blev resultatet! Jag håller med den tidning, som skrev: Varför inte ? Ja, varför inte? Det handlar ju om djupfrysta kräftor, och deras eventuella förekomst på handelsdiskarna hotar inte den levande kräftstammen i . Låt folk få äta kräftor när de vill och låt oss slopa byråkratin åtminstone på detta område. Påhejad av kräftans vänkrets önskar jag nu åter en ändring av fiskeriförordningen, då detta tycks vara nödvändigt. Med anledning av ovanstående hemställs att beslutar att upphäva förbudet att sälja djupfrysta kräftor under vissa delar av året.