mot · G902590 · 1986-05-13 00:00:00 — Motion till 1985/86:590 m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /86 1986/87, m. m. (kompletteringsproposition) sonSQzt 1985/86: 150) 1 propositionen föreslås bl. a. att den särskilda ramen för folkhögskolekurser för arbetslös ungdom (ALU-kurser) skall försvinna och att sådana kurser i fortsättningen skall behandlas av länsarbetsnämnderna enligt samma ordning som gäller för annan utbildning. gäller att folkhögskolorna erhåller särskilda resurser för ALU-kurser inom en högsta ram . Utöver detta kan folkhögskolorna erhålla statsbidrag på högst . för särskilda kostnader som inte täcks av övrigt statsbidrag. ALU-kurserna har varit ett värdefullt inslag i arbetet med att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Detta verifieras bl. a. av utvärderingar som har gjorts av SÖ och har också intygats av företrädare för . Det finns därför enligt vår mening uppenbara motiv till att också i fortsättningen göra det möjligt för folkhögskolorna att erbjuda utbildning till arbetslös ungdom. Med den konstruktion som föreslås i propositionen finns inga garantier för att så blir fallet. Folkhögskolorna bör därför liksom ges en ram om 20 000 elev veckor inom vilken de kan anordna kurser för arbetslös ungdom också utanför sin ordinarie verksamhet. I propositionen föreslås vidare ett antal arbetsmarknadspolitiska åtgärder speciellt riktade mot ungdomen. Bland dessa förslag saknar vi dock sådana som skulle kunna leda till att lärlingsutbildningen skulle få en mer framträdande roll. utvärdering av försöksverksamheten visar att lärlingsutbildningen tillhör de mest framgångsrika metoderna att förmedla yrkesutbildning. av eleverna har fullföljt sin utbildning och av dem har fått fast anställning efter utbildningen. Få om ens någon av gymnasieskolans yrkesinriktade linjer kan uppvisa sådana siffror. Det är därför beklagligt att regeringen i så liten utsträckning arbetar för denna form av utbildning stimuleras. Lärlingsutbildningen behandlas tvärtom mycket negativt av regeringen. Sedan sitt tillträde har regeringen i princip gjort det ogörligt att inrätta lärlingsplatser. Genom att ta bort färdigutbildningen ur utbildningen och kringgärda inrättandet av lärlingsplatser med en mängd bestämmelser och förbehåll har man medverkat till att antalet lärlingsplatser minskat. Detta används därefter som ett argument mot lärlingsutbildningen. åsikt visar detta stor brist på förmåga och vilja att angripa det allvarliga Mot. 1985/86: 590 strukturella problem som ungdomsarbetslösheten är. Vi upprepar därför våra tidigare framförda krav. Färdigutbildningen måste återinföras i lärlingsutbildningen och statsbidrag bör utgå till denna. Lärlingsutbildningen bör självfallet också kunna vara ett alternativ till linjer i gymnasieskolan. Statsbidrag bör utgå första utbildningsåret. andra och tredje året. Vidare bör någon gräns för antalet lärlingsplatser inte sättas. För en så framgångsrik yrkesutbildning som lärlingsutbildningen bör dessutom hinder mot upprättandet av fler platser undanröjas. De ökande kostnader som föranleds av vårt förslag bör täckas genom att medel överförs från anslaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Med anledning av vad vi i motionen anfört hemställer vi 1. att beslutar att särskilda kurser för arbetslös ungdom får anordnas vid folkhögskolorna under /87 och omfatta högst 20000 elev veckor, 2. att beslutar att för sådan särskild kurs utgår statsbidrag utan hinder av bestämmelserna i 83 § folkhögskoleförordningen och förordningen om folkhögskolans undervisningsvolym, 3. att beslutar att utöver gällande föreskrifter om statsbidrag medges att statsbidrag för folkhögskolans faktiska merkostnader i samband med anordnandet av särskild kurs för arbetslös ungdom bör utgå med högst . 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad vi i motionen anfört angående en ökad stimulans till lärlingsutbildning och ett nytt statsbidragssystem till denna. () () C ari-Johan ()