ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902ub513 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub513 och () Utomhusmetodik i barnomsorgsutbildningen har var sjunde kommun i parklekverksamhet. I har parklek funnits . Behovet av en samlingspunkt för barn mitt i bostadsområdet är stort. Parkleken når bl. a. de bortglömda barnen, barnen , som inte har fritidshemsplats eller som slutat på fritids. För många föräldrar som är hemma med sina barn utgör parkleken en viktig resurs och kontaktpunkt. Daghem, deltidsförskolor, fritidshem och öppna förskolor utnyttjar också parklekens resurser. För mellanstadiebarnen kan parklekverksamheten utgöra ett alternativ till andra former av fritidsverksamhet. Lek är naturens egen pedagogik och är nödvändig för alla barns utveckling. På många håll i landet hårdnar det sociala klimatet och många barn utsätts för påfrestningar. En väl fungerande parklekverksamhet kan här betyda mycket för stabiliteten och tryggheten för barnen i ett bostadsområde. Skolgårdsleken har på samma sätt inneburit att barnens skolmiljö blivit mjukare. Olycksfallsstatistiken visar också att man ofta kan hänföra olyckor i skolorna till ett hårt klimat mellan barnen. Därför kan skolgårdsleken stävja våldstender. Den svenska parkleken har börjat uppmärksammas utomlands som förebild. I det framlagda betänkandet kring skolbarnsomsorgen sägs att parkleken kan betraktas som ett öppet fritidshem. För att parklekverksamheten skall fungera på ett bra sätt krävs att det finns personal som har lämplig utbildning för just utelekar. kan det konstateras att verksamheten utomhus inom barnomsorgen har minskat . Alltmer av pedagogisk verksamhet bedrivs inomhus. Eftersom de flesta barn kommer att omfattas av den organiserade barnomsorgen , är det synnerligen viktigt att betydelsen av utelek betonas. Många barn tillbringar alltför framför TV:n, en företeelse som man har anledning att oroa sig för när video och kabel-TV nu ökar utbudet kraftigt. För att motverka de negativa tendenser som ett utbrett passivt TV-tittande kan förorsaka, är det än viktigare att personal inom samhällets barnomsorg prioriterar utevistelse mer än man gjort . I de befintliga barnomsorgsutbildningarna finns tendenser till att de blygsamma inslag av metodik för utelek som funnits, i stor utsträckning minskats. Samtliga barnomsorgsutbildningar bör öka inslaget metodik i utelek. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att inslaget av utomhusmetodik i barnomsorgsutbildningen bör ökas. (i) (5) 1985/86 Ub513 Rättelse-, S. 13 i Hemställan rad 2 Står: att regeringen till: att
mot · G902ub516 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub516 m. fl. Nya regler för antagning till lärarutbildning Det är viktigt att söka få de rätta personerna till läraryrket. En olämplig lärare kan göra stor skada både för sig själv och för generationer av elever. används efter ett särskilt utredningsarbete i en särskilt metod för antagning till lärarutbildning. Den sökande får anmäla sig till högst tre olika högskolor. Ett första urval bland de sökande sker, grundat på o medelvärdet på avgångsbetyg och resultat från studentskrivnignar samt o relevant yrkeserfarenhet (till sådan räknas lärartjänstgöring, arbete inom barnomsorg samt konstnärlig verksamhet). Vart och ett av momenten bedöms efter en poängskala. Viss hänsyn kan tas också till den sökandes prioritering av högskola och regionens behov av lärare. Härefter kallas de med högsta poäng till prov som består av två moment. Till proven kallas ca 3-4 gånger fler än antalet tillgängliga platser. Provet äger rum vid en övningsskola, ansluten till en högskola med klasslärarutbildning. o ett simuleringsmoment (den sökande får dels planera och genomföra en lektion i ett givet ämnesområde, dels delta i ett rollspel, i vilket bl. a. samarbetsförmåga studeras) samt o ett intervjumoment (i detta moment försöker man bl. a. kartlägga den sökandes intresse och personliga lämplighet för studierna och den kommande yrkesverksamheten). Ett skattningsschema för poängsättning (3-15 poäng) av de prövande används som underlag för bedömning. Vidare ges även tilläggspoäng för deltagande i frivilliga färdighetsprov i musik och teckning (0-4 poäng totalt). När det gäller förhållanden i är det i sammanhanget värt att notera att det inom flertalet lärarutbildningar är en mycket hög andel av de studerande som fullföljer utbildningen. Det hänger samman med en tradition som vi har inom detta utbildningsområde, nämligen att i det längsta undvika att underkänna någon studerande. Mot den bakgrunden är det särskilt nödvändigt att urvalet till lärarutbildning görs på bästa möjliga sätt. UHÄ bör därför få i uppdrag att i anslutning till starten av ny lärarutbildning ta initiativ till prövning av nya metoder för urval till lärarutbildning. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett uppdrag till universitets- och högskoleämbetet om nya metoder för urval till lärarutbildning. () () 1985/86 Ub516
mot · G902ub517 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub517 m. fl. (fp, m, c, vpk) Om- och tillbyggnad av kungl, Kungl, (KB) har som landets nationalbibliotek en central roll när det gäller bevarande och tillhandahållande av den tryckta litteratur som framställs i . samlingar dokumenterar med enastående fullständighet alla sidor av vårt samhälle och dess utveckling. Även samlingarna av handskrifter, kartor och bildmaterial representerar ojämförliga kulturvärden. Genom en rad beslut av statsmakterna har dokumentationsuppgifter utvidgats. a. svarar KB numera för ett omfattande program för mikrofilmning av tidningar och har driftsansvaret för de statliga bibliotekens datasystem LIBRIS. KB:s lokalfråga har varit brännande . De publika lokalerna är trånga och otidsenliga och magasinsutrymmet i huvudbyggnaden är helt taget i anspråk. Personalens arbetsmiljö i den uppförda huvudbyggnaden i uppvisar utomordentligt stora brister, vilket också vid upprepade tillfällen påtalats av yrkesinspektionen. KB har provisoriska lokaler på två ställen i utanför huvudbyggnaden. Dessutom har allt större delar av även mycket efterfrågat material måst placeras i statens biblioteksdepå i . överlämnade till utbildningsministern s. k. programskisser avseende om- och tillbyggnad av KB:s huvudbyggnad. anmodades under hand att pröva om KB:s lokalbehov kan tillgodoses på annat sätt, t. ex. genom utnyttjande av befintliga lokaler i närheten. KB:s lokalbehov är av sådan storleksordning att det inte kan tillgodoses genom kortsiktiga provisorier, som i realiteten endast blir nödlösningar. En splittring av verksamheten på flera olika lokaliteter medför kraftigt ökade driftskostnader för myndigheten, starkt försämrad service för allmänheten, otillfredsställande arbetsförhållanden för KB:s anställda och risker för det ovärderliga material som KB har att ansvara för. Lokalfrågan är väl belyst genom programskisser och det föregående utredningsarbetet. Förutsättningar bör därför föreligga för beslut om att skall få gå vidare i ett projekteringsarbete beträffande en om- och tillbyggnad av i huvudsaklig överensstämmelse med det föreliggande principförslaget. Det är viktigt att ett projekteringsarbete kommer till stånd . Genom ett sådant binder man sig inte för omedelbar byggenskap utan först i samband med att regeringen prövar förslag till byggnadsprogram bestäms - i detta liksom i andra byggärenden -, om byggprojektet skall utfö ras omgående eller föras till den s. k. projektreserven. Till projektreserven förs byggprojekt som kan utföras som bestäms med hänsyn till sysselsättningsläget. Det är värdefullt att ha även sådana projekt väl framme. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att projektera en om- och tillbyggnad av (KB) i huvudsaklig överensstämmelse med principförslag. (vpk) () 1985/86 Ub517
mot · G902ub518 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub518 () Textil- och konfektionsutbildningen i Utbildningens och forskningens stora betydelse för den ekonomiska tillväxten kan inte nog betonas. Härvidlag spelar inte de mindre högskolorna i ett regionalpolitisk! perspektiv en stor roll. utgör inget undantag. I regeringens budgetproposition föreslås av chefen för , att en kostnadsram om 4 milj. kr. förs upp för förnyelse av utrustning för tekoutbildningar vid högskolan i . 2,5 milj. kr. får disponeras 1986/87 resten 1987/88. I samma regeringsproposition föreslår chefen för industridepartementet, att 5 resp. 2 milj. kr. anvisas /87 resp. 1987/88 för ett produktionstekniskt centrum (Proteko), som skall lokaliseras till . Det är värdefullt, att denna verksamhet i ett inledningsskede på detta sätt stöds av statsmakterna. En nära funktionsmässig och geografisk samverkan mellan högskolan i tekoinstitution och Proteko och också gymnasieskolan och en eventuell filial till textilforskningsinstitutet (TEFO) i borde komma till stånd. Det är en förutsättning för bl. a. driften och möjligheterna till återanskaffning av den dyrbara maskinpark som krävs för en fullgod utbildning. Det förefaller därför orimligt att delvis parallell utrustning skall anskaffas för Proteko, gymnasiala utbildningar och högskolan i . Med anledning av det anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om en samordning av textil- och konfektionsutbildningen i .
mot · G902ub519 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub519 och () Förbättrad högskoleutbildning om handikapp och handikappproblem Alla har rätt till en bostad av god kvalitet. Även äldre, handikappade och långvarigt sjuka skall ha möjligheter att bo i egen bostad. Det slog fast . Väsentligt för tillämpningen av handikappolitiken inom olika samhällsområden är det synsätt som slår fast att handikappade har samma rättigheter som andra att få del av välfärden och kunna leva ett fritt och oberoende liv som ger möjlighet till självförverkligande. I vad mån en skada eller sjukdom kommer att utgöra ett handikapp för en människa är således beroende av förhållandena i omgivningen. Detta betraktelsesätt innebär att de handikappades situation kan förbättras främst genom anpassning av samhället. Alla människor skall ha samma rättigheter i samhället och ges lika möjligheter till ett meningsfullt liv För att detta skall bli en realitet också för människor som har funktionshinder krävs en anpassning av den fysiska miljön, en väl fungerande social miljö samt tillgång till särskilda hjälpmedel, service och vård. Steget från paragrafer och normer till verkligheten är inte alltid så lätt att ta. känner inte byggherrar, fastighetsägare, konsulter, arkitekter och kommunala beslutsfattare till bestämmelser, rekommendationer och praktiska tillämpningar. Därför är det nödvändigt med en särskild utbildning för samhällsplanerare, ekonomer, tekniker, arkitekter, socialarbetare m. fl. om olika typer av funktionsnedsättningar och de handikapp dessa leder till. är utbildningen inom handikapp och handikappolitik ytterligt begränsad på högskolenivå. Detta leder till att samhället kommer att planeras för och inriktas mot enbart människor som är fysiskt väl utrustade. Människor med olika typer av funktionsnedsättningar har betydande problem att leva ett fritt och oberoende liv. Även småbarnsföräldrar och våra gamla har svårt att fungera i dagens samhälle. Detta innebär att personer med svårare funktionsnedsättningar utestängs från viss gemenskap och aktivitet. En bättre utbildning och information om olika typer av funktionsnedsättningar leder till en ökad förståelse. En ökad förståelse medför förhoppningsvis en bättre planering av vårt samhälle så att det blir tillgängligt för alla. Ett bättre planerat samhälle för alla leder till stora samhällsekonomiska vinster. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet att förbättra utbildningen på högskolan avseende handikappade och handikapproblem. () () 1985/86 Ub519
mot · G902ub520 · 1986-01-22 00:00:00 — och (s, fp) Åldersgränsen för påbörjande av studier till förskollärare Någon nedre gräns för att påbörja studier till förskollärare finns . Vad sorn krävs är 2-årig gymnasieutbildning med allmän behörighet för högskoleutbildning, vilket betyder att blivande förskollärare kan påbörja dessa studier under det år de fyller , ibland ännu tidigare. Åldersgränsen har varit dels , dels . 1 många områden ingår i förskolegrupper oavsett socialgruppstillhörighet barn med såväl sociala som psykiska problem. Dessa barn tenderar att öka i antal liksom andelen barn med annat hemspråk än svenska. Detta gör förskolegrupperna svårarbetade och kräver en hög nivå på den yrkesmässiga kompetensen såväl som personlig mognad hos förskolläraren. Till detta kommer vikten av samarbete hem-förskola. Barns trygghet och självkänsla är beroende av samarbete mellan föräldrar och personal - detta framhålls i regeringens proposition 1984/85:209, s. 9. Det är således angeläget att förskollärare även har god förmåga till inlevelse och till samverkan med andra. Vi anser att förutsättningarna för att nå en hög yrkesmässig kompetens skulle öka om åldersgränsen åter höjdes, vilket i sin tur skulle medföra större medvetenhet vid yrkesvalet. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära en översyn av åldersgränsen för påbörjande av studier till förskollärare. (i) () 1 1985/86.
mot · G902ub522 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Ub522 Civilingenjörsutbildning i teknisk fysik vid i Svensk industri lider brist på kvalificerade tekniker. Industrin genomgår förändringar och verksamheten blir alltmer tekniskt krävande. Enligt studier presenterade av är önskemålet att av yrkesverksamma befolkning skall ha gått igenom teknisk högskola. Behovet av antalet civilingenjörer skulle vara 70 000. Om detta mål skall lyckas måste intagningen till utbildning öka och genomströmningen från till . Behovet är sålunda en genomsnittlig utexamination av 3 500 , och intagningen bör då vara 4 400 studerande . UHÄ:s rapport i kris har befäst behovet av kvalificerade tekniker och ingenjörer. Det är därför synnerligen angeläget att tillvarata de resurser som finns för att öka utbildningskapaciteten. Vi föreslår sålunda att vid fysiska institutionen vid i (UmU) startas utbildning för civilingenjörer i teknisk fysik. har ändamålsenliga resurser för denna typ av utbildning i ämnena matematik, statistik, numerisk analys, företagsekonomi, kemi och fysik. Även arbetsmedicin som finns i är en viktig byggsten för utbildningen i teknisk fysik. Regionens datacentral finns även i och ett fullt utbyggt universitetsbibliotek. En stor del av dessa resurser används till decentraliserade kurser på stadiet strax ovan gymnasienivå. Oaktat att dessa kurser fyller ett behov, anser vi att den kompetens som finns inom UmU skulle kunna användas på ett mer kvalificerat sätt, särskilt med hänsyn till den brist på civilingenjörer som existerar. Ytterligare anledning att förlägga en sådan utbildning till är att inga civilingenjörer i teknisk fysik utbildas i norr. Teknisk fysik är den mest eftersökta grenen av civilingenjörsutbildningen och av avgörande betydelse för högteknologisk industri. Civilingenjörsutbildningen i skulle fylla ett stort behov för hela landet. Dessutom är det en på lång sikt ekonomiskt motiverad åtgärd för att öka antalet civilingenjörer i rådande bristläge. Lärare, lokaler och den övervägande delen av utrustningen finns redan på plats. Kommunala och regionala krafter har länge verkat för att UmU skall bli ett stöd för industrin. betydelse för sysselsättning har ytterligare bekräftats vid redovisning av befolkningsstatistik för . Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära att utbildningen för civilingenjörer i teknisk fysik startar vid i fr. o. m. . () () 1985/85 Ub522
mot · G902ub524 · 1986-01-21 00:00:00 — m. fl. 1985/86 Ub524532 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Kr229 hemställs att till Utbildning för kultur- och informationsyrken för anslagsposten för /87 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit. () () () () () () 1 1985186.3 sami.
mot · G902ub526 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86: Ub526 () Nya lokaler för landsarkivet i i är fördelat på fyra skilda lokaler med som huvudadress. Där har arkivet haft sina lokaler . Lokalerna är undermåliga. De är brandfarliga. En storbrand skulle kunna orsaka oersättliga skador. Lokalerna är för torra. De är otillräckliga och olämpliga från personalsynpunkt. Inbrottsskyddet är undermåligt, forskarutrymmena opraktiska och forskarplatserna för få. har angett landsarkivet i som det mest angelägna arkivprojektet. har redovisat ett program för byggandet av ett arkivcentrum i kvarteret omfattande lokaler för bl. a. landsarkivet, ortnamnsarkivet, dialekt- och folkminnesarkivet. Det är ytterst angeläget att landsarkivet i får dessa lokaler. Skulle något hända förlorar en stor bit av vårt land sin historia. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att omgående bör få i uppdrag att projektera om- och tillbyggnad av landsarkivet i .
mot · G902ub528 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub528 m. fl. (s) Sjukgymnastutbildningen Det råder brist på sjukgymnaster i landet. Behovet av sjukgymnaster har ökat, inte minst i samband med utbyggnaden av den öppna vården. Särskilt besvärande är bristen i de delar av landet som ligger långt från utbildningsorterna. räknade landstingen och de kommuner som är sjukvårdshuvudmän med att behöva rekrytera ca 610 sjukgymnaster för den offentliga hälso- och sjukvården. För att kunna svara upp mot efterfrågan på sjukgymnaster har utbildningen byggts ut kraftigt. Antalet platser på rehabiliteringslinjens inriktning mot sjukgymnastik har ökat, och utbildningen har etablerats på flera orter. Det här budgetåret anordnas 548 platser på åtta utbildningsorter. som behovet av grundutbildade sjukgymnaster kvarstår behövs fördjupad kunskap inom vissa områden. Detta har lett till beslut om att starta påbyggnadsutbildning för sjukgymnaster /87. I årets budgetproposition framhålls att det är angeläget att upprätthålla utbildningskapaciteten för grundutbildning av sjukgymnaster när påbyggnadsutbildningen byggs upp. Nettoeffekten av förslagen om en viss utökning av platserna inom landstingen och minskning av den statliga utbildningen vid blir dock en neddragning med åtta utbildningsplatser. Genom att Orebro läns landsting beslutat att lägga ned sin sjukgymnastutbildning kommer den reella minskningen av grundutbildningen att bli större. Så länge behovet av grundutbildade sjukgymnaster kvarstår är det nödvändigt att bibehålla nuvarande utbildningskapacitet. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av antalet grundutbildningsplatser för sjukgymnaster. () () () ()
mot · G902ub529 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86: Ub529 m. fl. (vpk) Utbildningsarvode till studerande inom vissa lärarutbildningar Det ställs höga förkunskapskrav för att kvalificera sig som sökande till lärarutbildningen för handel och kontor, industri- och hantverk eller vårdlärarlinjen. De höga kraven avser såväl teoretiska förkunskapskrav som lång praktisk branscherfarenhet. För vissa utbildningar inom t. ex. industrioch hantverkslärarlinjen erfordras sjöingenjörsutbildning eller motsvarande samt yrkeserfarenhet inom branschen. Dessa krav leder naturligtvis till att man får en särskild kategori sökande till dessa linjer, nämligen människor som är så att säga socialt och ekonomiskt etablerade med de olika förpliktelser detta innebär. har statsmakterna varit vakna för detta faktum och insett att man svårligen skulle få några sökande till dessa utbildningar på grundval av att de skulle skuldsätta sig via studiemedel. Därför har det fram till utgått ett blygsamt utbildningsbidrag till studerande på ovannämnda linjer. Under har det visat sig att beslutet om att dra in utbildningsarvodena var ett olyckligt beslut för rekrytering till ovannämnda lärarutbildningar. Visserligen har UHÄ fått i uppdrag att utreda effekterna av de uteblivna utbildningsarvodena, men vi tycker att det faktum att högskolorna tvingas gå ut i annonser i dagspressen efter studerande talar sitt tydliga språk. Liksom tidigare anser vi att det säkert finns mer angelägna problem för UHÄ att fundera över än utbildningsbidraget till de lärarstuderande vi i texten nämnt. Det är naturligtvis viktigt att när man väljer att regularisera och bygga ut vissa gymnasieutbildningar som är beroende av ovannämnda lärarkategorier riksdag och regering ser till att lärarrekryteringen är god. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna att utbildningsarvode skall utgå till i motionen nämnda lärarstuderande, 2. att hos regeringen hemställer om förslag till medelsanvisning på tilläggsbudget till statsbudgeten för /87. (vpk) (vpk)
mot · G902ub530 · 1986-01-22 00:00:00 — () Inrättande av en systemvetenskaplig linje vid högskolan i tillhör ett av de datatätaste områdena i landet. Större delen av tillverkningsindustri har högre produktivitet än resten av landet, och har större andel högproduktiva anläggningar med s. k. bästa teknik än genomsnittet i landet. Processindustrin har hunnit långt i fråga om införande av såväl datoriserade styr- och övervakningssystem som avancerad processteknik. Verkstadsindustrin har inte nått denna utveckling men är på väg mot en högteknologisk struktur. Huvuddelen av de ca 2 300 arbetstillfällena inom branschen finns i Sundsvall-Timrå-området. Vid sidan av tillverkningsindustrin har kompetensen och datorkraften i fråga om databaserad informationsbehandling samlats i området. Det finns ett antal större datorer, bl. a. inom statliga verk, vilka svarar för rikstäckande datorbearbetningar. De har ett brett system- och programkunnande. Vid sidan av dessa har några större dataföretag också etablerat verksamhet i området. En positiv utveckling pågår i de större dataföretagen även om utvecklingsarbetet i många fall sker på andra orter i landet. I program för data- och elektronikområdet konstateras att viktiga behov måste tillgodoses. Det gäller framför allt tillgången på välutbildad och kunnig arbetskraft. Det finns en allmän brist på erfaren och kunnig ADB-personal. är ett aktivt område med en rik arbetsmarknad när det gäller administrativ ADB inom såväl offentlig förvaltning som privat näringsliv och som måste få tillgång till välutbildad arbetskraft. Det är därför naturligt att göra satsningar beträffande administrativ ADB i . För att de företag som etablerat sig i Sundsvall-Timrå-området skall kunna utveckla sin verksamhet inom data- och elektronikområdet krävs att bl. a. en systemvetenskaplig linje inrättas vid högskolan i . Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar att regeringen bör ta initiativ till att SundsvallHärnösands högskola får inrätta en systemvetenskaplig linje.