mot · G902Sk231 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sk231 () Översyn av reglerna för beskattning av bostadsrätt 1985/86 Sk231 235 Lagen om beskattningsregler för realisationsvinsten, som trädde i kraft , har varit i tillämpning . sker en mer noggrann granskning av de vinster som görs vid sådana försäljningar. Detta är bra och ger underlag för mer rättvisa bedömningar. 1 detta ligger också en skyldighet för de kooperativa bostadsföretagen att förse taxeringsmyndigheter med fakta beträffande de överlåtelser av bostadsrätter som skett . Detta är ett omfattande arbete men nödvändigt för att garantera en rättvis taxering. Dock innehåller detta uppgiftslämnande vissa uppgifter för beskattning av realisationsvinsten vid försäljning eller arv av bostadsrätter som kräver oproportionerligt mycket arbete i förhållande till den nytta som man åstadkommer. Några exempel från HSB , som omfattar ca 23 000 bostäder, visar detta: Då en bostadsrättslägenhet byter ägare, skall man ta reda på vilka amorteringar som gjorts i bostadsrättsföreningen för denna lägenhet, räknat år fr. o. m. . Dessa amorteringar får man sedan göra avdrag för, då det beskattningsbara beloppet skall beräknas. Först får ett schablonavdrag på . göras, och därefter får också de amorteringar som överstiger I . dras av, om sådana amorteringar gjorts. Dock har det visat sig att ytterst få har kunnat tillgodoräkna sig sådana amorteringar det gällde bara någon enstaka person, och beloppet var bara något hundratal kronor. Däremot erfordras mycket arbete för att ta fram dessa uppgifter. Nyttan av detta synes inte stå i någon som helst proportion till de många timmars arbete som erfordras för att ta fram dessa fakta. En mindre höjning av schablonbeloppet torde vara en mer rationell hantering. Likaså skall man ta fram uppgift om saldor för kontot för lägenhetens inre underhållsfond vid förvärvet och jämföra detta med det aktuella saldot vid försäljningen. Även här handlar det om omfattande arbetsinsatser till minimala praktiska resultat: Det handlar på sin höjd även härom något hundratal kronor mer eller mindre att ta upp till beskattning. Om två makar bor i en bostadsrättslägenhet är det vanligt, särskilt bland äldre, att bara en av makarna tecknat bostadsrätten. I regel är detta mannen. Männen i har kortare medellivslängd än kvinnorna, varför det inte är ovanligt att mannen dör före kvinnan, som genom arv får överta den eventuella bostadsrätten. 1 1985/86. Först tas bostadsrätten upp av dödsboet som en tillgång vid bouppteckningen. Här sker också eventuell arvsbeskattning. Därefter övertar i regel änkan bostadsrätten. Då är HSB skyldig att sända ut en kontrolluppgift om detta till henne. Någon beskattning skall inte ske (utom i de fall bostadsrätten försäljs). Det resulterar i telefonsamtal från sörjande änkor, som undrar varför denna kontrolluppgift kommer. De får då svaret, att det står i lagen att så skall ske, men att ingen kunnat lämna något motiv om varför. Ingen på skattemyndigheten har kunnat förklara det. Denna kontrolluppgift synes inte fylla någon som helst funktion, utan borde avskaffas. De tre anförda exemplen rör detaljer i lagstiftningen om beskattning av bostadsrätter som bör ses över. Det gäller visserligen till synes små frågor, men de orsakar mycket arbete med ytterst ringa praktiskt resultat, varken för skattemyndigheter, köpare eller säljare av bostadsrätter. Översynen bör komma till stånd separat eller i anslutning till den aviserade omprövningen av möjligheten att uppskjuta realisationsvinstbeskattningen för bostadsrätten. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär översyn av lagen för beskattning av bostadsrätter avseende beräkning av amorteringar, beräkning av kontot för lägenhetens inre reparationsfond och utlämnande av kontrolluppgifter i de fall som i motionen beskrivs. 1985/86 Sk231