ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902A494 · 1986-01-27 00:00:00 — För att vara meningsfullt borde ett sådant anslag utgå . En stor del av detta anslag bör tilldelas berörda läns länsstyrelser och/eller utvecklingsfonder i proportion till det antal innevånare varje län har i Bergslagen, att av resp. myndighet användas endast inom detta område. En mindre del av anslaget bör förvaltas av SIND för att efter samråd med Bergslagsdelegationen tilldelas län med projekt som kräver större finansiering än som förut tilldelats länet. bör upprättas i i samarbete med enligt föreliggande preliminära planer. Försök bör göras med femårigt tekniskt gymnasium, avsett att säkerställa utbildning till och tillgång på ingenjörer på mellannivå. De av Bergslagsdelegationen påbörjade satsningarna på olika teknikcentra i Bergslagen bör fullföljas och göras mer långsiktiga. Även i övrigt bör Bergslagens utbildningsväsende ägnas stor omsorg, särskilt i fråga om utbildning i data, elektronik och bioteknik och i fråga om s. k. intraprenörsutbildning. Det bör undersökas om sjukvård för utländska medborgare kan anordnas inom regionen, varvid ledigblivna slutna inrättningar skulle ombyggas och utnyttjas för ändamålet. 12.1 fråga om vissa investeringar i inre vattenvägar, järnvägar, landsvägar Mot. 1985/86 och telenät bör Bergslagsområdet prioriteras för att åstadkomma en allmän A494 förbättring av områdets infrastruktur. Vid framdragningen av framtida naturgasledningar inom måste Bergslagens stora behov av denna energiform beaktas. Utbyggnaden av minikraftverk bör på allt sätt underlättas i de många outnyttjade och ofta illa underhållna dammlägen som det finns så gott om i Bergslagen. Mineralletningen inom Bergslagen - såväl av det statliga SGU som av privata prospekterare - bör fullföljas och fördjupas, varvid bör beaktas att även små gruvföretag kan utnyttja eventuella fyndigheter. gällande regler för jordbrukspolitiken, syftande till skapandet av stora bärkraftiga jordbruk, bör omläggas för Bergslagens del. Den nya jordbrukspolitiken skall acceptera att jordbruken inom området i avsevärd omfattning blir deltidsjordbruk i enlighet med vad som föreslagits i motionen. Turismen i Bergslagen bör stödjas genom viss tilldelning ur ordinarie turismanslag av medel för upprättandet av en för området gemensam logotype jämte resehandbok och turistguide, allt i samarbete med berörda läns turistorgan. En lättillgänglig organisation med ciceroner skulle vara värdefull, då sevärdheterna ofta behöver förklaras för turisterna. Med anledning av vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om ett åtgärdsprogram för Bergslagen. () () () () () tam (fp) () Per ()
mot · G902A495 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :A495 och () En kartläggning av arbetsmarknaden i , m. m. Arbetsmarknaden i har genomgått en drastisk försämring. Länets andel av de arbetslösa i landet har ökat till , dvs. var nionde arbetslös i landet bor i . När det gäller antalet arbetslösa har länet i särklass flest. Totalt har 31 000 personer, varav hälften öppet arbetslösa, stått utanför den reguljära arbetsmarknaden i . Närmast föregående konjunkturår är 1980. Nuvarande arbetslöshetssiffror innebär en ökning med 13 000 eller . Motsvarande ökning i övriga landet är . Mot denna bakgrund är det uppenbart att den minskning som förekommit inom bl. a. varvsnäringen har bidragit till att skapa en arbetslöshet som är en av de värsta i landet. Insatserna att skaffa ersättningsindustri har varit helt otillräckliga. De prognoser som finns tillgängliga talar alla samma språk: den ekonomiska aktiviteten avtar, och därmed ökar arbetslösheten. I denna situation förs en debatt om civila del. Beslut härom skall fattas . Kommer beslutet att innebära att produktionen av handelsfartyg upphör, blir arbetsmarknadskonsekvenserna svåra. När den redan nu mycket allvarliga situationen i enligt tillgängliga prognoser kommer att ytterligare försämras, är det av största vikt att man reagerar från centralt håll. En arbetsgrupp bör tillsättas för att se över hela arbetsmarknadssituationen i samt lämna förslag till åtgärdsprogram. I arbetsgruppen skall ingå representanter från regionala myndigheter, näringsliv samt fackliga organisationer. att begär att regeringen tillsätter en arbetsgrupp för kartläggning av arbetsmarknaden i och att denna arbetsgrupp också skall lämna förslag till åtgärdsprogram. () ()
mot · G902A496 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:A496 m. fl. (m) Organisationsförändringar inom den offentliga sektorn Den statsfinansiella situationen innebär med nödvändighet nedskärningar av offentliga utgifter och rationaliseringar av offentlig verksamhet. I vissa fall kan det leda till organisationsförändringar som leder till sammanläggning av regionala myndigheter, kontor etc. Utan närmare övervägande tenderar sådana organisationsförändringar mot en koncentration av kvarvarande enheter till vissa orter. isolerat kan säkert varje sådan lokalisering till en viss ort i en större region förefalla naturlig och motiverad. De sammantagna effekterna kan emellertid komma att innebära en allvarlig obalans inom berörd region. Vad gäller organisationsförändringar i och län innebär de ofta en koncentration till och i synnerhet. Sålunda har för lokaliserats till och länsåklagarorganisationen har koncentrerats och för del lokaliserats till . Det har föreslagits att Samhällsföretag omorganiseras och att ledningen för verksamheten i förläggs till . Som sagts kan varje förändring isolerad ses som motiverad sammantaget blir konsekvenserna en regional obalans i . Samma tendens finns i flera andra regioner. Det framstår därför som viktigt att vid varje organisationsförändring ha ett vidare perspektiv så att det sammantagna resultatet motverkar regional obalans. Mot denna bakgrund hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om att motverka regional obalans i samband med offentliga organisationsförändringar. () ()
mot · G902A601 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:A601 () Anslaget till arbetsmarknadsråd Med hänsyn till den ekonomiska situationen och behovet av att ytterst noggrant pröva varje utgift över statskassan och varje arbetsuppgift inom statsförvaltningen föreslog jag i motion 1984/85:2103 att befattningarna som arbetsmarknadsråd vid beskickningarna i , , och skulle dras in fr. o. m. och att försöksverksamheten med särskilda arbetsmiljöattachéer i och skulle upphöra fr. o. m. samma datum. beslutade avvakta pågående genomgång i av arbetsmarknadsrådens verksamhet innan ställning tas till hur denna utlandsbevakning skall vara ordnad. I bilaga 12 till budgetproposition 1985/86: 100 anmäler arbetsmarknadsministern att den nämnda översynen utförts och att hon inte finner skäl att ändra nuvarande organisation. Motiven härför är att råden vid sidan av rapporteringen till på ett värdefullt sätt sprider information om främst svensk arbetsmarknadspolitik utomlands och att den ordinarie utlandsbeskickningen ofta saknar specifika kunskaper som arbetsmarknadsråden besitter. Med hänvisning till de överväganden som anfördes i motion 1984/ 85:2103 anser jag inte att de anförda skälen är tillräckligt tungt vägande för att motivera en fortsatt verksamhet. Med anledning härav föreslår jag att de fyra befattningarna som arbetsmarknadsråd dras in fr. o. m. och att försöksverksamheten med särskilda arbetsmiljöattachéer i och upphör från samma datum. Med anledning av vad som ovan anförts hemställer jag att beslutar att till arbetsmarknadsråd för /87 anvisa ett förslagsanslag av . 1985/86 A601-604
mot · G902A602 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: A602 m. fl. (s) Utbildningen av kvinnor i datakunskap Den svenska arbetsmarknaden är fortfarande uppdelad i en arbetsmarknad för män och en för kvinnor. Datorisering och automatisering av arbetslivet medför att många arbetstillfällen för kvinnor rationaliseras bort. Omstruktureringen av industrin innebär ökade krav på teknisk utbildning av arbetskraften. Mot denna bakgrund inleddes på beslut av bl. a. en projektverksamhet inom för att förbättra kvinnornas villkor inom arbetslivet. Inom ramen för denna verksamhet har , bl. a. i , drivits en utbildning för kvinnor med särskild inriktning på invandrarkvinnorna när det gäller datakunskap. Kurserna har bedrivits i internatform och sedan följts upp med studiebesök och fortsatt arbete i studiecirkelform. Erfarenheterna av denna kursverksamhet har varit mycket goda. Även om det rått vissa problem har även den speciella inriktningen på invandrarkvinnor visat sig vara mycket framgångsrik. I årets budgetförslag tas upp 9 milj. kr. för projektverksamhet på detta område inom verksamhetsområde. Det är angeläget att av dessa medel fortsatta insatser görs för att ge kvinnor utbildning i datakunskap. Särskilt angeläget är det att riktade insatser på detta område görs för invandrarkvinnorna, som av kulturella och andra skäl har särskilda svårigheter att erhålla arbete i ett samhälle i snabb teknisk förändring. bör ge regeringen detta till känna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av utbildning i datakunskap för kvinnor med speciell inriktning på invandrarkvinnor. () ()
mot · G902A603 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A603 m. fl. (s) Program för planerad övergång till informationssamhället Utvecklingen på arbetsmarknaden kan bli ett hot mot kvinnors rätt till arbete. Det gäller både de kvinnor som finhs på arbetsmarknaden och de som fortfarande står utanför öppet eller dolt arbetslösa. Kvinnors rätt till arbete är sårbar, dels därför att den är tämligen nyvunnen, dels genom att kvinnorna i så hög grad fått sin egen arbetsmarknad. I stora delar av denna arbetsmarknad introduceras nu ny teknik mycket snabbt. Kontorsyrket är ett sådant exempel. I dataeffektutredningen slås fast, att om inte mycket aktiva åtgärder vidtas, finns risken att 10000 kontorsarbeten försvinner av . Ett annat exempel är affärsbiträdena. har uppskattat att det s.k. EAN-systemets genomförande skulle innebära att ca 10000 anställda slås ut. Många kvinnor känner självklart oro inför denna utveckling och kräver med all rätt åtgärder. Dit hör bl. a. utbildning innan man blir bortrationaliserad. Detta kräver i sin tur att samhället har en beredskap för den tekniska utvecklingens konsekvenser. pågår försöksverksamhet med utbildning i datateknik för kortutbildade. Där beräknas ca 8000 personer få chansen till utbildning. Ur förnyelsefonderna kan medel användas för utbildning och fortbildning. I årets budgetproposition anvisas medel för särskild projektverksamhet inom olika områden. Utredningar har gjorts och pågår. Allt detta är bra, men det räcker inte. Vi behöver en helhetssyn - en genomtänkt handlingsplan för övergången till informationssamhället. Vi måste få svar på frågorna vilka arbeten behöver vi ? vad blir innehållet i dessa arbeten? vem skall bestämma över utvecklingen av framtidens arbeten och deras innehåll? Med den utveckling som kvinnoarbetsmarknaden står inför blir en sådan plan oundgänglig för just kvinnorna. Mot bakgrund av ovanstående föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående en handlingsplan för övergången till informationssamhället samt att man därvid särskilt uppmärksammar Mot. 1985/86 kvinnors utsatta situation. () ()
mot · G902A606 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :A606 m.fl. (m) Förnyelsefonderna Det har införts s. k. förnyelsefonder även på det statligt reglerade avtalsområdet. Regeringen föreslår att 100 milj. kr. avsätts för dessa under /87. Moderata samlingspartiet motsatte sig införandet av förnyelsefonder inom det privata näringslivet. Dessa medför en påtvingad avsättning och tvångsmässig styrning av resurser som företagen bör ha rätt att fritt förfoga över. Därutöver förstärker systemet med ytterligare fackligt kontrollerade fonder framväxten av en korporativ maktstruktur i näringslivet på bekostnad av marknadsekonomiska möjligheter att fungera effektivt. Tanken på förnyelsefonder på det statliga området introducerades genom avtal. Syftet och organisationen avviker väsentligt från vad som gäller inom den privata sektorn. På det statliga området har fonderna karaktären av ett anslag avsett för insatser som underlättar förändringar och omstrukturering. Det finns andra anslag med just detta syfte, varför behovet redan får anses vara täckt. Regeringen har gett ett löfte att införa förnyelsefonder på det statliga området i avtalsförhandlingar. Avtalet godkändes sedan formellt av lönedelegation. Vi var mycket kritiska när anslaget till förnyelsefonder för behandlades i (prop. 1985/86:025, motion 1985/86:158). Vi ansåg att det var anmärkningsvärt att regeringen hade handlagt en fråga av så stor principiell vikt utan att i sin helhet gavs möjlighet att ta ställning. Anslaget till de s. k. förnyelsefonderna kan inte betraktas som lönekostnader och bör därför icke regleras i kollektivavtal. Regeringen borde inte acceptera kollektivavtal med denna typ av utfästelser. Det kan ifrågasättas om det över huvud taget finns någon begränsning beträffande vilka politiska utfästelser som regeringen på detta sätt kan ge. Det bör ges regeringen till känna att begränsa utfästelserna i kollektivavtalen till löne- och arbetsvillkor. Regeringen bör vidta åtgärder i syfte att säga upp gällande kollektivavtal vad avser avsättningar till förnyelsefonder. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kollektivavtalens omfattning inom det statliga området, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för uppsägning av kollektivavtal med avseende på de s.k. förnyelsefonderna på det statligt reglerade avtalsområdet. 1985/86 A606 AlfWennerfors (m) () () Per () () () ()
mot · G902A607 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A607 (c) Regeringens utnämningspolitik Regeringens utnämningspolitik har med rätta kritiserats . Dess värre tvingas vi konstatera att regeringen inte minst vid tillsättande av chefer och arbetsledande personal inom statsförvaltning och regeringskansli inte verkat i jämställdhetslagens anda. Resultatet är att av cheferna i statsrådsberedning och departement är kvinnor. Detta bör jämföras med den övriga offentliga sektorn där var tredje chef/arbetsledare är kvinna. Kvinnliga statsråd mer jämställda än män De kvinnliga statsråden i regeringen har insett behovet och nyttan av att rekrytera kompetenta kvinnor till olika chefsbefattningar. Andelen kvinnliga chefer inom t. ex. social- och arbetsmarknadsdepartementen är avsevärt högre än inom andra departement. Däremot har rekryteringen av chefer/arbetsledare till vissa områden helt följt den konservativa indelningen av arbetsmarknaden. Trots kvinnors goda kunskaper och insikter i ekonomi finns inte en enda kvinnlig chef i . Regeringens auktoritet i fara Regeringens möjligheter att med kraft och auktoritet driva jämställdhetsfrågorna vidare är helt beroende av dess handlande. När regeringens utnämningspolitik endast driver utvecklingen mot jämställdhetslagens anda mister regeringen trovärdighet i hithörande frågor. bör uppmärksamma regeringen på de rådande bristerna i regeringens utnämningspolitik och understryka vikten av att regeringen arbetar i jämställdhetslagens anda. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer jag att beslutar som sin mening ge regeringen till känna behovet av en utnämningspolitik för statsrådsberedning och statsförvaltning som är i överensstämmelse med jämställdhetslagens anda.
mot · G902A701 · 1986-01-13 00:00:00 — och i (m) Införande av negativ föreningsrätt 1985/86 A701-707 Det är en självklarhet att varje människa i vårt land fritt skall kunna få ansluta sig till en organisation, t. ex. en fackförening. Det borde vara lika självklart att man skulle ha rätt att slippa organisera sig. Vår föreningsrättslagstiftning innebär emellertid ingen rätt för den enskilde att stå utanför en fackorganisation. De flesta löntagare har under många årtionden insett värdet av ett gemensamt uppträdande genom de fackliga organisationerna när det gäller löner och problem på arbetsplatsen. Enstaka personer har dock inte gjort det men har mer eller mindre tvingats att ansluta sig fackligt. Detta är förkastligt ur demokratisk synpunkt. har den fackliga verksamheten börjat urarta i och med att man i allt större utsträckning börjat syssla med den enskilde medlemmens privatliv och personliga förhållanden. Kollektivanslutning av medlemmar till det socialdemokratiska partiet har förekommit i många årtionden, och det innebär ett fruktansvärt ingrepp i den enskildes integritet. har facket också börjat intressera sig för vad den enskilda medlemmen gör på sin fritid, och medlemmarna har t.ex., kollektivt anslutits till ett visst försäkringsbolag. - Detta förfarande har fördömts av rättsliga instanser, men organisationerna tycks tydligen kunna försvara förfarandet genom att skriva in det i sina stadgar! Varje ingrepp i den personliga integriteten skapar nya grupper, som är missnöjda med fackets agerande. Allt fler människar värjer sig emot att facket tar ett självpåtaget ansvar för saker, som den enskilde själv vill ta ansvar för. Många anser också att facket är alltför partipolitiserat. Denna debatt har fått ny näring genom den rapport som utarbetats av de nordiska socialdemokraterna gemensamt, den s. k. . Det är mycket svårt för missnöjda medlemmar att gå ur facket , trots att såväl högsta domstolen som arbetsdomstolen sagt att det är vars och ens rättighet. medger exempelvis inte utträde ur facket. Det är alltmer uppenbart att den positiva föreningsrätten, dvs. rätten att tillhöra en facklig organisation, måste kompletteras med en negativ föreningsrätt, dvs. rätt att stå utanför en facklig organisation. Frågan borde vara självklar i en demokrati. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär förslag om lagstiftning om negativ föreningsrätt. () ()
mot · G902A702 · 1986-01-14 00:00:00 — Motion till 1985/86:A702 Med hänvisning till de skäl som i motsvarande hänseenden upptagits i min motion om korporativism (1985/86:K201) hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna att talan mot beslut enligt 15 kap. 4 § lagen om offentlig anställning skall såvitt angår ordinarie domare (utom justitieråd och regeringsråd) föras hos och i sista hand hos högsta domstolen. 1 * 1985/86.3 sami.
mot · G902A703 · 1986-01-14 00:00:00 — Motion till 1985/86:A703 () Adoptivförälders ledighet för vård av barn adopteras ett stort antal utländska barn av svenska föräldrar. Dessa barn kommer från olika miljöer och olika länder, främst från , och . Kostnaderna för att adoptera barnen är mycket stora. beräknar kostnaderna till ca . per barn men samhället ger inget stöd. Många har därför inte råd att adoptera ett andra barn. Åldern på barnen varierar avsevärt när de kommer till , till . Barn, som adopteras från fattiga länder, brukar kallas överlevnadsbarn. De har klarat sin första tid på grund av att de är fysiskt starka. Men många av dem är undernärda och lider ofta av någon sjukdom. De kräver därför särskilt mycket tillsyn och omsorg. Adoptivföräldrar har i stort sett samma sociala förmåner som biologiska föräldrar. Rätten till ledighet för vård av barn sträcker sig fram till det att barnet är . För adoptivföräldrar borde dock regeln vara att ledigheten skall gälla fr. o. m. den dag barnet kommer till . Samma förhållanden skall naturligtvis gälla även vid adoption av svenska barn. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan lagändring att rätten till ledighet för vård av barn för adoptivföräldrar skall gälla från den dag barnet kommer till .
mot · G902A704 · 1986-01-14 00:00:00 — Motion till 1985/86 :A704 och () Deltidsanställdas rätt till arbetslöshetsersättning Utvecklingen av arbetslivets förhållanden förändras ständigt. som gått sedan lagen skrevs har bl. a. arbetstidens längd förändrats kraftigt inom arbetsmarknaden. Mycket på grund av att allt fler kvinnor har valt att ha ett eget arbete, en egen inkomst. av kvinnorna förvärvsarbetar . Utvecklingen har dock medfört att deltidsarbetet för kvinnor har ökat kraftigt, av den totala arbetskraften. Inte enbart för att kvinnorna önskar arbeta deltid utan för att de helt enkelt är tvingade; det finns mycket små möjligheter att få en heltidstjänst inom serviceyrken. Vi vill fästa uppmärksamheten på ett problem som allt oftare dyker upp inom arbetslöshetskassan med anledning av den ökade andelen deltidsarbetande. För att en vuxenutbildning skall räknas som överhoppningsbar tid fordras att den anställde under sin yrkesverksamma tid, före studierna, arbetat heltid sammanhängande . Tiden behöver inte ligga i anslutning till studierna. var detta inte något större problem då de flesta startade sin yrkesbana med en heltidsanställning. Och så var det säkert när propositionen riksdagsbehandlades. är det annorlunda då det inom serviceyrken knappast finns möjlighet att få ett heltidsarbete. På så sätt blir en del anställda utan ersättning vid arbetslöshet eller avslutade studier. Mot denna bakgrund är det av stor vikt att lagen om arbetlöshetsförsäkring justeras så att även deltidsarbetande omfattas av lagen i sin helhet. Med hänvisning till det anförda yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående behovet av en översyn av lagen om arbetslöshetsförsäkring så att den till fullo även omfattar deltidsanställda.
mot · G902A705 · 1986-01-14 00:00:00 — Motion till 1985/86:A705 och () Rätt till semesterledighet för dagbarnvårdare I semesterlagen 1 § anges lagens tillämpningsområden och de grundläggande semesterförmånerna. Lagen omfattar alla arbetstagare och gäller i alla anställningar och yrken med vissa undantag. Hemarbetare och s. k. okontrollerade arbetstagare har inte rätt till semesterledighet. De har endast rätt till särskild semesterlön. När fråga uppkommer om semesterlagen skall tillämpas i ett visst fall skall man utgå från det s. k. civilrättsliga arbetstagarbegreppet. Detta har utformats i domstolarnas praxis . Det gäller att avgöra om en person är arbetstagare, anställd, eller uppdragstagare, egen företagare. Det skall utgå från avtal som reglerar förhållandet mellan parter, som skall gå ut på att den ene skall utföra ett arbete för den andres räkning. Vad som särskilt starkt talar för att en person som utför ett visst arbete skall betraktas som arbetstagare är, att han/hon är varaktigt knuten till sin motpart samt står under dennes ledning och kontroll i fråga om tid, plats och sätt för arbetets utförande. Okontrollerad arbetstagare enligt 27 § semesterlagen är arbetstagare som utför sitt arbete i sitt hem eller annars under sådana förhållanden att det inte kan anses tillkomma arbetsgivaren att vaka över arbetet. har vi omkring 35 000 dagbarnvårdare som räknas till gruppen okontrollerade arbetstagare. De har enligt lagen rätt till semesterlön men ej rätten till semesterledighet. Vi anser att lagen bör ändras när det gäller dagbarnvårdare. Det är, enligt vår mening, fel att kalla deras arbetsuppgifter som okontrollerade med den motiveringen att en dagbarnvårdare är knuten till sin motpart genom ett anställningsbevis. Förhållandet mellan parterna är av mera varaktig karaktär. Dagbarnvårdarna inräknas i kommunernas upprättade barnomsorgsplaner och är nu ett erkänt alternativ eller komplement till övriga barnomsorgsformer. Dagbarnvårdarna är beträffande arbetets utförande underkastade bestämda direktiv genom utarbetade pedagogiska mål och riktlinjer, alltså samma regler som för övrig barnomsorgspersonal som är anställd i kommunen. Arbetstiden är fastställd och ersättning för arbetsprestation utgår i form av garanterad lön. Mot bakgrund av ovanstående hemställs A705 att hos regeringen anhåller att den tillsatta semesterkommittén får i uppdrag att utreda frågan om dagbarnvårdarnas rätt till semesterledighet. () ()
mot · G902A706 · 1986-01-14 00:00:00 — Motion till 1985/86:A706 m. fl. Rätt för adoptivförälder till ledighet för vård av barn Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:So603 hemställs att beslutar att ändra lagen om rätt till ledighet för vård av barn m. m. så att adoptivföräldrar ges rätt till ledighet för vård av barn till dess förflutit från adoptionen eller från barnets ankomst till . () () ()