mot · G902ub244 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Ub244 m. fl. (s) Ämnet socialkunskap i gymnasieskolan Socialkunskapen som ämne läses på tvåårig so-linje (5 vtr i åk 2) och på treårig samhällsvetenskaplig linje, 3 vtr i åk 1 och 2 (på grund av timreduktion oftast bara 2,5 vtr i varje årskurs). På s-linjen är ämnet ett tillvalsämne. Vi anser att det bör vara obligatoriskt. /83 infördes nya timplaner. Därmed reducerades möjligheten att läsa socialkunskap till enbart s- och so-linjerna. flyttades ämnet ned från åk 2 och 3 till åk 1 och åk 2. Detta har visat sig vara ett bekymmer, då det numera hänger på yrkesvalslärarna på högstadium att informera om ämnet, ett ämne som de känner dåligt till då inte ämnet förekommer i . En återgång till läsning av socialkunskap i åk 2 och 3 på s-linjen vore att föredra. Socialkunskapsämnets ställning har alltså försvagats . Vid en av gymnasieskolorna i var det /84 totalt 20,5 vtr socialkunskap. Nuvarande läsår, 1985/86, finns enbart 10 vtr, en halvering (minskningen beror dels på en so-klass mindre, dels på timreduktionen på s-linjen, som ju drabbar ett ämne som socialkunskap hårt). Socialkunskapsämnets framtid är oroande. Det är ett ämne som upplevs mycket positivt av eleverna, som ofta säger: Det här ämnet borde alla elever ha. Av kursplanen framgår att ämnet är mycket konkret och matnyttigt, ett ämne som man har nytta av var än man hamnar i samhället. Eleverna får genom ämnet ökad kunskap om och förståelse för andra människors levnadsvillkor (i första hand avses då förståelse för speciellt utsatta grupper i samhället). Eleverna ges möjlighet att tillägna sig en konstruktiv kritisk attityd (våga ta ställning, mod att säga ifrån, våga reagera o. ), samt lär sig genom vilka kanaler de kan påverka sin situation och även engagera sig i samhällsfrågor. Denna förmåga till empati som lärare försöker träna upp i socialkunskapsämnet är värdefull, inte minst på grund av att vi lever i ett mer och mer pluralistiskt samhälle, som ställer stora krav på tolerans och förståelse människor emellan. I det nya förslaget till kursplan i socialkunskap betonas flykting- och invandrarpolitik mycket starkt. Det området kommer enligt förslaget att få ett särskilt huvudmoment, vilket får anses ytterligare förstärka behovet av socialkunskapsämnet. Vidare vill vi trycka på vikten av att eleverna i det här ämnet får kunskaper om socialförsäkringar, , familjelagstiftningen, alla områden som är väsentliga att känna till för varje samhällsmedborgare. Ett annat orosmoln för socialkunskapsämnets framtid är den försöksverksamhet med ett helt nytt ämne, kulturkunskap, som genomförs. Vi anser att mycket av det stoff som är tänkt att ingå i det ämnet redan nu läses i socialkunskap och att man i stället bör arbeta för att stärka socialkunskapsämnet. För att ge fler elever mer kunskap inom ämnet socialkunskap anser vi: 1. att ämnet görs obligatoriskt på s-linjen, samt att ämnet läses i åk 2 och 3, 2. att målsättningen måste vara att flera elever än de som går på soch so-linjerna får möjlighet att läsa ämnet, 3. att man i stället för att införa ett helt nytt ämne, kulturkunskap i gymnasieskolan, satsar på att stärka socialkunskapsämnet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ämnet socialkunskap. () () 1985/86 Ub244