mot · G902n433 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:N433 En ansvarig energipolitik måste beakta sambandet med de ändliga naturresurserna och påverkan på miljön. och övriga industriländers materiella välståndsutveckling har bl. a. byggt på en ständigt stigande förbrukning av billig energi. har den utvecklingen brutits. är det utvecklingsländerna som ökar sin energikonsumtion, medan energiförbrukning visar en svag minskning. Världens totala energianvändning har ökat något . Den globala utvecklingen med överbefolkning, miljöförstöring, brist på livsmedel, instabila råvarumarknader gör att även energipolitiska handlingsutrymme begränsas. Därför måste vår energihushållning så snabbt som möjligt komma i balans utan kärnkraft. Detta kan ske genom en målmedveten satsning på bättre hushållning och återvinning, genom att ge våra produkter bättre hållbarhet och gå över till råvaror som förekommer rikligt och helst är förnyelsebara. har en levnadsstandard som är mer än tio gånger högre än flertalet länders på jorden. Klyftan mellan de rika i-länderna och de fattiga fortsätter att öka. måste i högre grad erbjuda bistånd till alternativ teknik som är anpassad till resp. lands förutsättningar bl. a. då det gäller självförsörjningen på energiområdet. Kds arbetar för att den nya inriktningen av energipolitiken som grundlädes av regeringen som tillträdde 1976 skall befästas och fullföljas. Målet är att inhemska och förnybara energislag i kombination med ett intensifierat sparande och ökad hushållning successivt skall ersätta kärnkraft och import av olja och kol i ett resursbevarande lågenergisamhälle. nuvarande energiförbrukning ligger på en hög nivå internationellt sett. Det har tidigare inte varit ekonomiskt lönsamt att satsa på hushållning, men med stigande energipriser blir sparåtgärder lönsamma. Den goda tillgången på olja har skapat ett samhälle där bilismen i mycket stor utsträckning slagit ut mer energisnåla transportmedel. Kollektivtrafiken måste göras attraktiv och byggas ut och ges betydligt större resurser för att möta de ökande behoven. Forskning och initiativ när det gäller nya energisystem, exempelvis för värmeåtervinning, måste ges rimlig ekonomisk stimulans. i /86. o Energipolitiken har så stor betydelse i vårt samhälle att den bör Mot. 1985/86 överföras till ett eget energidepartement. o Prisökningarna på energin måste genom långsiktig planering få slå igenom inom industrisektorn för att påskynda en utveckling mot ökat sparande. o Kollektivtrafiken måste göras mer attraktiv och byggas ut. SJ måste ges betydligt större resurser för att möta de ökande behoven, o Långväga godstransporter bör regelmässigt styras över till järnväg och båt. Sjöfarten kan med ny teknik, s. k. roll on-roll off, bli ett verkligt alternativ till landsvägstransporterna, o Vid beskattning av produktionen bör energi beskattas mera och arbete mindre än . Elproduktion i kärnkraftverk såväl som olje- och koleldade kondenskraftverk är mycket energislösande. Ca två tredjedelar av energin går till spillo. Därutöver försvinner av energin som förluster i ledningar. Även vid värmeproduktion försvinner en stor del av energiinnehållet i förluster. Målsättningen måste i princip vara att framställa energi där den förbrukas och att framställa el där vi kan utnyttja värmeöverskottet. Endast en mindre del av energin försvinner då i form av förluster och en högre verkningsgrad erhålls. Den storskaliga elenergimodellen gör landet alltför sårbart och ökar behovet av större elledningar för att klara de höga effektbehoven och minska överföringsförlusterna. Ett decentraliserat energisystem, byggt på inhemska energitillgångar, kan ge samhället balans. Mest ekonomiskt är det att konsekvent framställa elektricitet där det också behövs värme, t. ex. för uppvärmning av bostäder. Då kan man få el i stora mängder till låg kostnad. Större industrier och tätorter bör investera i egna kraftvärmeanläggningar. 1 produceras stora mängder avfall av olika slag från hushållen, de olika industrierna och handeln. Avfallet har ett ansenligt energivärde. Ur miljö- och resursbevarande synpunkt bör så stora delar av avfallet som möjligt återvinnas. Detta förutsätter att sortering av sopor sker i hushållen. Med modern teknik kan papper framställas ur avfallet. Avfallet blir dock mer och mer attraktivt som ett komplement till flis och annat brännbart material i kommunernas kraftvärmeverk. Vid sopförbränningen frigörs stora mängder tungmetaller, upp till hundra gånger större än vid förbränning av den sämsta sortering kol, per viktenhet. Cirka hälften av allt kvicksilver som släpps ut i kommer från sopförbränning. Det allvarligaste hotet är upptäckten av dioxiner i rökgaserna. Det är viktigt att kommunernas energiplaner utformas så att energibesparande åtgärder prioriteras så att sopförbränning för fjärrvärmeproduktion minimeras i befintliga anläggningar med otillfredsställande rökgasrening. Sophanteringen måste alltså inriktas på källsortering, återvinning och kompostering av det organiska avfallet. När det gäller att ta till vara energiinnehållet i resterande bränslefraktio- Mot. ner, pågår flera försök med ny teknik. Professor forskning i N433 och SKF-Steels projekt plasmawaste är exempel på sådan lovande utveckling. Det är viktigt att inga nya sopförbränningsanläggningar tas i drift förrän rönen från forskningen om säkrare förbränningsteknik nått godtagbara resultat. o Produktion och konsumtion bör i så stor utsträckning som möjligt ske inom samma del av landet, o Vid någorlunda stora anläggningar bör el- och värmeproduktion kombineras. o Lokala mottrycksanläggningar och kraftvärmeverk ger, rätt använda, en trygghet i el- och värmeförsörjningen, eftersom systemet kan anpassas efter de lokala tillgångarna på skogs- och industriavfall, torv, vass, halm, sopor m. m. o Inga nya sopförbränningsanläggningar bör tas i bruk förrän forskningen nått fram till säkrare teknik. Den ständigt flödande energin de förnyelsebara energikällorna Solen är i mänskligt perspektiv en evig energikälla. Kunde vi utnyttja en promille av solens flöde över vårt land, vore hela vår energiförsörjning tryggad. Ved, vatten, vind och vågkraft är indirekta former av solenergi. Kol, olja och naturgas är lagrad solenergi. Växterna får all sin energi från solen. Genom fotosyntesen lagras energi i växtmaterialet, som vi sedan kan utnyttja i olika förbränningsanläggningar. Av de förnyelsebara energikällorna är alla utom tidvatten och geotermisk jordvärme olika former av solenergi. De mindre vattendragen och biflödena bör få en större betydelse för elproduktionen. En bred satsning genom en serieproduktion av mini- och mikrokraftverk skulle förbilliga de enskilda investeringarna och även kunna ge landet en ny exportvara. De outbyggda Norrlandsälvarna är en oersättlig miljöresurs som måste bevaras. Vattenkraftsutbyggnaden måste i stort sett vara avslutad när 66 TWh-effekt uppnåtts. Kärnkraftsavvecklingen används som argument av intressenterna för mer vattenkraftsutbyggnad för att exploatera och/ eller älvar. älv har sällan debatterats eftersom den delvis är en gränsälv. Av de större älvarna återstår också . Mycket talar för att trycket för en utbyggnad av någon eller några av dessa älvar kommer att öka, ju närmare vi kommer. Därför bör redan nu klassas som nationalälv, och övriga outbyggda bevaras även på lång sikt. Vindkraften har på nytt aktualiserats och kan inom en ganska snar framtid användas för att i stor skala leverera el till det . Det som hindrar en bred introduktion av vindkraften i är vår överdimensionerade elproduktionskapacitet. Kds vill att vindkraftsatsningen intensifieras inför den beslutade avvecklingen av kärnkraften. Vindkraftprogrammet bör fortsätta med stöd av oljeersättningsfonden. Vindkraftproducerad el bör helt befrias från elskatt. Solvärmen är en av de miljömässigt bästa uppvärmningsmetoderna, och den tekniska utvecklingen går mycket snabbt framåt, bl. a. genomförs ett stort solvärmeprojekt norr om , där man med en mycket stor värmepump utvinner solenergi ur vatten och bottensediment. Energin tillförs kommunens fjärrvärmenät och beräknas ersätta av centralortens tidigare oljeförbrukning. Jord vatten luftvärme med värmepump Värmepumptekniken är väl etablerad i vårt land. Utvecklingen missgynnas av de rabatterade elpriserna. a. den snabba utbyggnaden av elvärme i bostäder har gjort att elkonsumtionen ökat mycket drastiskt. ökade elkonsumtionen till närmare , ett värde som enligt statens energiverk skulle uppnås runt 1990. Det höga ränteläget gör det mer lönsamt att satsa på elpannor i stället för på de långt mer energieffektiva värmepumparna. Regeringen bör överväga åtgärder som stimulerar fastighetsägare att välja värmepumpar framför elpannor. Biomassa, som är ett uttryck för allt biologiskt material, kan användas för energiändamål. Förutom ved kan det bli fråga om vass, halm och andra växtrester från jordbruket och en del vattenväxter. Högklassig skall ej användas för energiodling. Det finns goda möjligheter att utnyttja skogens energiinnehåll bättre än . Med dagens teknik beräknas det vara rimligt att tillvarata , vilket motsvarar av vårt behov av olja för uppvärmningen. användes inhemska bränslen inkl. skogsindustrins bark och lutar. Huvuddelen av skogsråvaran användes inom industrin. Bara ca utnyttjas för värmeproduktion i fjärrvärmeverk och ca utnytt- 4 jas för värmeproduktion i småhus. Detta skall jämföras med de ca Mot. som enligt statens energiverk finns tillgängligt för uppvärmning av N433 Ett bättre utnyttjande av skogens energiresurser kräver åtgärder för att skapa stabila marknader för leverans av skogsbränslen och investeringsstöd för bränsleanläggningar där detta skall eldas. Energiskog är en beteckning på snabbväxande arter av t. ex. sälg, al och som är avsedda att användas för energiändamål. En intensiv energiskogsodling kan skapa en del miljöproblem. Kds vill dock stödja försöksodlingar för att vinna större erfarenheter. Vassen har uppmärksammats som en bra möjlighet till energitillskott. Biomassan ovan vattenytan kan i näringsrika sjöar uppgå till torrsubstans per m2. Värmevärdet i ett ton vass motsvarar en halv m3 olja. Vass kan med fördel skördas med lätta fordon på isarna men även med amfibiefordon den isfria delen av året. Vi odlar stråsäd på 1,5 miljoner ha åker. Då man räknat av den halm som används som strö och foder, återstår . En stor del av den halmen måste lämnas kvar på åkrarna för att inte mullhalten skall sjunka, men en mindre del av halmen kan användas som bränsle, både i mindre och större värmeanläggningar. Värmevärdet i ett ton halm motsvarar olja, och användes en tredjedel av landets halmtillgångar för energiändamål motsvarar den mängden 0,40,olja. Halmen bör framför allt i södra delarna av landet bli ett bra komplement i energiförsörjningen. Jordbruken har goda möjligheter att lämna betydelsefulla bidrag till energiförsörjningen. Halm, blast och andra restprodukter kan tillsammans med stallgödsel jäsas till metangas, som sedan kan användas till att framställa eloch värmeenergi. De senaste forskningsrönen tyder på att etanol med fördel kan utvinnas ur avfall eller av växtrester från sockerbetan, vilket gör att etanolen kan bli intressant som oljeersättande alternativbränsle. Den forskning som pågår om metanol och etanol som bränsle och drivmedel bör intensifieras. Framför allt bör den forskningen prioriteras som syftar till att anpassa vanligtvis 5 dieseldrivna fordon till ren alkoholdrift för att dels förbättra luften i stads- Mot. kärnorna, dels klara jordbrukets maskinpark och kollektivtrafiken vid en N433 avspärrning eller då det av annan anledning råder brist på dieselolja. Vid försök har man konstaterat att en dieselmotor utan några som helst modifieringar kan startas och temporärt nå full effekt även då den körs på bara rapsolja. Blandning med en tredjedel rapsolja och två tredjedelar konventionell dieselolja har även vid långvarig körning gått bra. Dieselmotorer som även långvarigt går bra på bara oljeväxtolja finns utvecklade.Till rapsoljans fördelar hör också att framställningsprocessen är enkel. Oljepressar för gårdsbruk finns. 1 ha raps kan ge olja plus rapsfrömjöl till foder eller gödsel. Oljeväxter är dessutom värdefulla omväxlingsgrödor till brödsädsproduktion. Kostnaden exkl. drivmedelsskatt är ca /kWh för mineraloljan, för oljeväxtolja och för etanol ur brödsäd. Observera att om etanol skall användas i dieselmotorer stiger dock kostnaden väsentligt på grund av att tillsats av tändvillighetsförbättrande medel då blir nödvändig. Om å andra sidan etanol används för låginblandning i bensin förbättras energiutbudet så att kostnaden för etanolen sjunker till i nivå med oljeväxtoljans pris per kWh men kan då inte användas som dieselbränsle. Ur beredskapssynpunkt är det för samhället, jordbruket och praktiskt taget alla näringsgrenar synnerligen angeläget med inhemska alternativ till mineralolja som råvara till dieselbränsle. Om oljeimporten stryps eller stängs av kommer mycket snart hela det svenska näringslivet att ställas inför olösliga problem. Mest allvarligt är att hela livsmedelsproduktionen kommer att avstanna. Det oljeberoende som medför en avsevärd sårbarhet och oljeprisets långsiktiga utveckling kan leda till att användandet av rapsolja till dieselbränsle blir ekonomiskt försvarbart även i fredstid. växtförädlingen ges erforderliga resurser till att utveckla optimalt lämpliga växter för dieselbränsle. Hänsyn skall då tas till att minimera ämnen som vid förbränning kan förväntas ge negativ miljöeffekt. Sorter med så god motståndskraft mot sjukdomar och skadedjur att kemisk bekämpning kan uteslutas bör eftersträvas. Dessutom bör oljeväxterna helst vara självförsörjande på kväve. att utredning om lämplig utveckling av smågårds- och regionala anläggningar för framställning av dieselbränsle verkställs. De fossila bränslena kommer att spela en viktig roll för landets energiförsörjning . De påverkar både vår miljö och ekonomi på ett negativt sätt och därför måste användningen begränsas så mycket som möjligt. Användningen av olja har minskat drastiskt, med . Minskningen ligger främst på uppvärmning av bostäder, medan transportsektorns oljeberoende är oacceptabelt högt. Det krävs insatser främst för att få fram alternativa bränslen som drivmedel för bussar, lastbilar, personbilar och traktorer. Användningen av kol som bränsle skall starkt begränsas. 1981 beslutade att kolanvändningen skulle öka till . Kds, , vpk och miljörörelsen motsatte sig både de överdrivna prognoserna och själva viljeinriktningen som låg bakom beslutet. tyder allt på att kolanvändningen 1990 stannar vid . Kds kräver att för alla anläggningar för koleldning skall bästa teknik för rening av rökgaserna användas. Skatten för kol bör vara lika hög som för eldningsolja per energienhet. Miljöfördelarna med naturgas gör att den bör prioriteras framför andra importerade fossila bränslen. Detta sker bäst genom att en miljörabatt införs, som finansieras genom en ökning av skatten på kol. Skatten på naturgas bör vara hälften av den skatt som utgår på olja, per energienhet. har betydande torvtillgångar. Det är rimligt att exploatera en liten andel av den skogsfria torvmarken och att därvid ta stor hänsyn till miljön. Om av den skogfria torvmarken exploateras räcker det teoretiskt till . Staten måste engagera sig i utvecklingsprojekt genom egna initiativ eller genom bidrag eller lån. För att gynna en mångfacetterad energiproduktion måste staten på ett positivt sätt möta den initiativrikedom och företagsamhet som på ett seriöst sätt vill åstadkomma energitillskott. Taxorna bör förenklas i sin utformning. För att stimulera sparandet bör taxorna så långt som möjligt vara rörliga med små fasta avgifter. Bättre avtalsmässiga villkor för de mindre kraftproducenterna måste åstadkommas. Energiskatten bör utformas så att importerade och miljöbelastande bränslen som olja och kol får en enhetlig beskattning per energienhet. Miljövänliga importerade bränslen som naturgas bör få en lägre skatt eller en miljörabatt. Inhemska bränslen som skogsråvara, torv och etanol samt vindkraftproducerad el bör inte beskattas alls. för att dämpa elefterfrågan och stimulera övergång från direktverkande el Mot. och elpannor till värmepumpsystem. De nuvarande elrabatterna på kärn- N433 kraftproducerad el skapar en allt svårare obalans i energisystemet. Energifrågorna är viktiga även ur miljösynpunkt. Användning av olika råvaror som olja, kol, ved, torv, biomassor, sopor bidrar med utsläpp och komplicerar bilden. I en separat motion utvecklas kds syn på miljöpolitiska åtgärder, bl. a. i anslutning till energiproduktionen. Försurningssituationen är ytterst alarmerande. Över 20 000 sjöar i är redan försurade eller döda. Även marken påverkas. Aluminium och andra metaller urlakas. Förhöjda aluminiumhalter i markvattnet inverkar menligt på trädens rothår. Detta leder till minskad skogstillväxt, skador och skogsdöd. Dessa effekter uppträder redan i vissa delar av vårt land. I har en tredjedel av granskogen skadats eller dött , och i uppges av de granar som fanns vara döda. Energipolitiken måste utformas i mycket nära samarbete med miljöpolitiken. Kds ställer därför höga krav på uppföljning och vaksamhet för att undvika negativa miljöeffekter. Kds har ifrågasatt kärnkraftens roll i energisystemet. Det är oacceptabelt att som den nuvarande regeringen skjuta fastställandet av en avvecklingsplan och först fatta beslut om en omställningsplan som konkret visar hur de olika reaktorerna skall fasas ut. Detta skapar en stor osäkerhet för såväl konsumenterna som producenter av elenergi och försvårar introduktionen av alternativa energisystem. Enligt kds uppfattning bör en avvecklingsplan läggas fast , där både början och slutpunkten för avvecklingen fastställs. Uranbrytning i skall förbjudas. Det utbrända kärnbränslet skall slutförvaras i utan föregående upparbetning. All export av kärnkraftreaktorer och kärnteknologi skall förbjudas. Kärnkraftverken är både dåligt konstruerade och synnerligen olämpligt placerade. Reaktorernas tekniska utformning skulle inte ha godkänts . Ingen demokratisk regering skulle förmodligen acceptera en placering av ett kärnkraftverk så nära storstadsbebyggelse. Ett utrikespolitiskt problem är dessutom att cirka hälften av befolkning bor inom radie från . Slutsatsen blir att bör ligga tidigt i avvecklingsfasen. Inga statliga medel skall anslås till utbyte av ånggeneratorer på , som i stället bör bli det första kärnkraftverk som tas ur drift. I stället bör de 1,2 miljarder som reparationer skulle kosta satsas på anläggningar för inhemska bränslen. En effektiv planering på energiområdet bör ske både på lokal- och riksplan, med föresatsen att den totala energianvändningen ligger kvar på en oförändrad nivå och minskar. Med hänvisning till det anförda hemställs I. att beslutar att hos regeringen begära förslag på en konkret avvecklingsplan för kärnkraften i enlighet med vad som anförts i motionen, [2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om energibeskattningen1,] 3. att beslutar uttala sig för att ett särskilt energidepartement inrättas, 4. att beslutar att inga statliga medel skall anslås för utbyte av ånggeneratorer på utan satsas på anläggningar för inhemska bränslen i enlighet med vad som anförts i motionen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om forskningen på alternativa bränslen. 1 1985/86:Sk538.