mot · G902380 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:380 m. fl. (m) Lokalisering av grundskollärarlinjen m. m. 1985/86:113) I proposition 1985/86:113 om lokalisering av grundskollärarlinjen m. m. föreslår regeringen bl. a. att den klasslärarutbildning som bedrivs vid högskolan i skall upphöra och ej ersättas med den beslutade grundskollärarutbildningen. Likaså framförs motivledes att målet för den fortsatta planeringen för utbildningen i bör vara att nya utbildningar etableras i minst den omfattning som nuvarande klasslärarutbildningen. Som underlag för dessa överväganden skall ligga ett program som en arbetsgrupp med representanter från och högskolan i utarbetat och som innehåller förslag på teknisk utbildning. Mot denna bakgrund vill vi framföra följande. län har under en följd av år haft en negativ befolkningsutveckling. minskade invånarna med drygt 1100 personer. Det är främst unga människor som flyttar. De söker sig till andra delar av landet för arbete och utbildning. är denna utveckling förödande för län. har delar av industrin - främst verkstadsindustrin - svårigheter att rekrytera utbildade tekniker för kvalificerade arbetsuppgifter. Problemen är påtagliga för åtskilliga företag i länet. De tekniker som skulle kunna komma i fråga sugs främst upp av den arbetsmarknad som finns i närheten av utbildningsorterna. I län finns inte denna typ av utbildning, varför ett samband mellan teknikerutbildningens lokalisering och omfattning och rekryteringssvårigheterna för industrin i län kan konstateras. Det är således angeläget att en utbildning med främst teknisk inriktning etableras i länet vid högskolan i . En arbetsgrupp med representanter från i län och högskolan i har gemensamt utarbetat ett utbildningsprogram omfattande fyra tekniska linjer, vilka föreslås starta . Detta program är att hälsa med tillfredsställelse, och det är av största vikt att det kan starta som planerat. Emellertid saknas i propositionen ett konkret ställningstagande för den planerade teknikerutbildningen. Hemställan innehåller tre punkter i vilka regeringen föreslår godkänna vad som föreslås om lärarutbildningens omfattning och lokalisering. a. skall lärarutbildningen vid högskolan i upphöra. Den i propositionstexten nämnda nya teknikerutbildningen i finns inte med i hemställan, varför dessa förslag inte kan bli föremål Detta är olyckligt. Ett allmänt uttalande om Mot. 1985/86:380 att förslagen skall ligga till grund för de närmare överväganden som berörda högskolemyndigheter bör göra i sitt arbete med anslagsframställningen för angivna budgetår garanterar inte att utbildningsprogrammet verkligen kommer till stånd. Ett uttalande i denna del är nödvändigt. Den planerade nya utbildningen är så angelägen för sydöstra delen av att den bör komma till stånd oavsett om fortsatt lärarutbildning kommer att bedrivas i eller inte. Lärarutbildning har bedrivits på Rostads seminarium i . Upptagningsområde är förutom län även och delar av . Regionalt har betytt mycket, givetvis ur skolans och ur pedagogisk synvinkel, men även som en kulturhärd för staden och länet. Enligt propositionen skall utbildningen av lärare i upphöra. Motivet är att alltför många lärare utbildas i , varför en neddragning är nödvändig. Detta resonemang äger sin riktighet. Däremot ställer vi oss tveksamma till förslaget om att det är i bl. a. lärarutbildningen skall upphöra, och detta av följande skäl. Som redan tidigare framförts minskar län sin befolkning. Det kan inte vara vare sig i länets eller statens intresse att ett län på detta sätt tunnas ut. Problemen blir inte mindre utan större om även staten aktivt medverkar till att verksamheter försvinner från länet. Det kan synas som om den aviserade - men vagt formulerade - nya teknikerutbildningen i har ett direkt samband med nedläggningen av lärarutbildningen. Ett tänkt resonemang skulle kunna lyda: Kan tänkas få det nya är det inte så farligt om det hittillsvarande, gamla tas bort och läggs ner. Detta resonemang är inte hållbart. En angelägen och nödvändig utbildning skall inte direkt behöva betalas med att annan utbildning läggs ned. För att län skall kunna hävda sig och vända utvecklingen till det bättre behövs tillskott, inte status quo. Den nödvändiga minskningen av intagningarna som måste ske bör delas av alla orter som har lärarutbildning. Därmed skulle dagens starka och väl spridda organisation för fortbildning, utvecklingsarbete och utbildning av nya lärare kunna bestå. Mot en koncentration av utbildning till färre orter än talar också ekonomiska skäl. Onödigt stora investeringar skulle krävas med den volym som lärarutbildningen skulle behöva enligt prognoserna. En nedläggning medför dessutom stora omställningskostnader för den berörda personalen, som man kommer att tvingas bygga ut vid andra enheter för att svara mot den kommande efterfrågan. Mot denna bakgrund bör regeringen överväga att minskningen av intagningarna till lärarutbildningen sker på sådant sätt att utbildningen inte helt läggs ned på någon av de orter som bedriver lärarutbildning. Den nya grundskollärarutbildningen, som majoritet beslutade om vid 1984/, kommer först på lång sikt att omfatta alla grundskollärare. föreligger därför behov av vidareutbildning för redan verksamma lärare. Även om beslutar om en nedläggning av lärarutbildningen i bör resurser där kvarstå så att regionens behov av fortbildning kan tillgodoses. Särskilt lämpligt kan detta vara med hänsyn till den framtida profilen med tyngdpunkt i teknisk utbildning i och det behov som finns av vidareutbildning på tekniska och naturvetenskapliga områden. I det s. k. moderna samhället och i nutidens utbildningsväsende sitter teknik och naturvetenskap i högsätet. Den högteknologiska industrin tillämpar avancerade processer och har givetvis behov av välutbildad arbetskraft. Skall vårt land kunna hävda sig internationellt är satsningar på högteknologiska system och forskning nödvändigt. En icke avsedd, men tydligen oundviklig, effekt av dessa satsningar är att de leder till att ämnen inom humaniora, kultur och historia fått stå tillbaka. Detta är varken nödvändigt eller önskvärt. Inom varje utbildningsområde borde de humanistiska ämnena ha sin givna plats. Vid högskolan i bedrivs utbildning på flera olika linjer, och en satsning här på ökade kulturinsatser vore önskvärd. I det fall lärarutbildningen försvinner framstår dessa önskemål än angelägnare. I annat fall utarmas kultur- och humanismsektorerna inte bara vid högskolan utan också i hela regionen. Kulturdelen inom linjen för turism och rekreation bör byggas ut. Nya enstaka kurser av typ kulturism bör prövas. o FOJO bör få ökade resurser för kulturutbud i vad gäller journalistfortbildningen. Projektet har redan visat sig framgångsrikt. Miljölinjen bör ges resurser att erbjuda orienteringskurser i exempelvis miljöhistoria. Tvärvetenskapliga kurser inom kultursektorn, t. ex. rörande kulturer och länder som exporterar till, bör komma till stånd. Dessa exempel visar på de möjligheter som finns och de grepp som bör tas för att i traditionell teknisk utbildning föra in även humanistiska ämnen. Vid den fortsatta utvecklingen av högskolan i bör dessa idéer tas till vara. Datorn som pedagogiskt hjälpmedel har man inom lärarutbildningen vid högskolan i arbetat med ett utvecklingsprojekt kring frågor om datorn som pedagogiskt hjälpmedel (Rapport 1985:7). Detta har lett till synnerligen goda internationella kontakter och till att ett samarbete inletts med teleområdet och med teleskolan i rörande uppbyggnad av en skoldatabas och/eller en generell utbildningsdatabas inom ramen för ett lokalt datape- 3 Om får ytterligare teknikutbildningar till sin högskola, ger detta en unik möjlighet att utveckla informationssamhällets pedagogik inom uppbyggnadsarbetet för ny grundskollärarutbildning. Den nya grundskollärarutbildningen bygger på en utredning och har stort behov av att nu idémässigt förverkligas med stor hänsyn tagen till informationsteknologins framväxt. Lärarutbildningen i har goda personkontakter med nio framstående brittiska institutioner, bl. a. vid den brittiska nationella skoldatabasen, just för att få erfarenheter och kunskap om hur en svensk skoldatabas skulle kunna byggas. har visat stort intresse av att ge hjälp i uppbyggnadsskedet. Problemet att förena användning av tekniska redskap med mänsklig intelligens och social känsla är ett pedagogiskt och metodiskt problem, där den för skolan avgörande kunskapen finns inom lärarutbildningen. Mot denna bakgrund är det angeläget att sådana resurser kvarstår vid högskolan i att det ovan beskrivna fortbildnings- och utvecklingsarbetet kan fullföljas. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs 1. att beslutar att teknikutbildning skall starta fr. o. m. /88 vid högskolan i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om att den nödvändiga neddragningen av intagningarna till grundskollärarutbildningen sker på sådant sätt att utbildningen inte helt läggs ned på någon av de orter som bedriver lärarutbildning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om resurser för fortbildning av lärare vid högskolan i , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om de humanistiska ämnenas roll vid de olika linjerna vid högskolan i , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om projektet datorn som pedagogiskt hjälpmedel vid högskolan i . () ()