ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902t271 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86 :T271 och () Flygtrafiken SAS är det enda flygföretag som har koncession på linjen . Det medför ett stort ansvar. Flygbolaget har inte levt upp till detta ansvar. Inställda turer och förseningar har varit många och medfört stora problem för den sydvästskånska regionen som är beroende av och pålitliga kommunikationer. Förhållandet har uppmärksammats genom interpellationer och frågor i riksdag samt av i i samarbete med handelskammare. I ett brev till SAS (19850529) framhöll och handelskammare följande: Flygförbindelsen är av utomordentligt stor betydelse för det skånska näringslivet samt för den statliga och kommunala förvaltningens kontakter med företag, myndigheter och andra organ i . SAS har därför som koncessionsinnehavare ett stort ansvar för att upprätthålla en frekvent och säker trafik med hög regularitet. I brevet framhålls vidare de stora problem som såväl företag, myndigheter som andra drabbades av genom att så många flygningar inställts eller varit kraftigt försenade. och handelskammaren krävde slutligen följande: och handelskammare kräver att SAS i fortsättningen lever upp till sin målsättning att bedriva flygtrafik med hög regularitet även på förbindelsen . I annat fall avser och handelskammare verka för att möjlighet öppnas för konkurrens på linjen i fråga. I sitt svar (19850903) bekräftade SAS att totalt 87 turer på linjen varit inställda och att merparten orsakats av tekniska problem. Vidare framhölls att SAS hade kapacitetsproblem och därför hyrt in plan från och Scanair. Brevet innehöll också en ursäkt från SAS och försäkringar om att vi på alla sätt anstränger oss att leverera den produkt som förväntas av oss. Vi kan nu konstatera att antalet inställda turer och förseningar sannolikt inte minskat i antal utan snarare tycks ha ökat. Förutom de problem som påtalats i denna motion har det gångna året inneburit svåra problem för den personal som finns anställd på . Dessa har ställts inför nära nog olösliga problem med tusentals missnöjda och besvikna resenärer. Vi vill framhålla att personalen Mot. 1985/86 på flygplatsen gjort vad som kan ankomma på den för att lösa problemen, T271 men utan flygplan och i avsaknad av information om orsakerna till förseningar och inställningar är denna uppgift omöjlig. Tiden får därför anses mogen att ge flera flygbolag koncession på sträckan . En ökad konkurrens skulle enligt vår mening leda till att de olägenheter som påtalats kan minimeras och den sydvästskånska regionen ges förutsättningar för punktlig flygtrafik med hög regularitet. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i denna motion om ökad konkurrens på flyglinjen MalmöStockholm. () ()
mot · G902t273 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:T273 m. fl. (m) Teletrafiken i Telenäten i norra är ofta överbelastade. Utvecklingen mot ett alltmer datoriserat samhälle har gått så snabbt att , som ju har ansvaret för att basnäten skall fungera inte har hunnit med. Denna eftersläpning i utvecklingen blir hindrande och kostsam för såväl den enskilde som för företag. För sjukvård, försvar och andra viktiga samhällsfunktioner är överbelastade telelinjer riskmoment som måste bringas ur världen. med sina stora avstånd är mer beroende av väl fungerande teleförbindelser än andra delar av vårt land. Utlokalisering av dataverksamheter från eller andra befolkningscentra hindras av den nuvarande situationen. Ur regionalpolitisk synpunkt är just dataverksamheter väl lämpade att läggas i glesbygd eftersom avståndet härvidlag inte har avgörande betydelse - om teleledningarna fungerar väl. Det kan i detta sammanhang konstateras att utan väl fungerande telenät kommer utflyttningen från Norrlandslänen att öka. har således i detta sammanhang ett stort regionalpolitisk! Samma telekostnad inom samma kommun har ett relativt sett lågt pris på teletjänster. har blivit rundare. Kvar står dock mycket att göra. Det första bör göra är att se till att alla kommuninvånare i en och samma kommun har samma kostnader för teletjänster oavsett var de bor i kommunen. Med vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om snara förbättringar och utbyggnader av telenätet i norra , samt att regler gällande teletaxor ses över så att alla 1 1985/86. invånare i en kommun ges samma telekostnader var de än bor i . 1985/86 kommunen. () () () ()
mot · G902t274 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:T274 () Ändrat huvudmannaskap för länstrafiken Länstrafiken har ett delat huvudmannaskap mellan och de ingående kommunerna, liksom fallet är med de årliga underskotten. Lagändringen (SFS 1978:438) som ålade landstingen ett ansvar för länstrafiken har tjänat sitt syfte. En bättre samordning har åstadkommits med linjesträckningar och turlistor. Tyvärr har kostnaderna ökat långt mer än vad som beräknades före beslutet. Erfarenheten visar att kommunerna ofta beställer nya sträckningar och nya turer i den förvissningen att det i första hand är andra än kommunens invånare som betalar. Förlusterna delas ju solidariskt. Det är önskvärt att planeringen av trafiken, liksom kostnadstäckningen, sker av dem som har den bästa kunskapen om det lokala trafikbehovet. Kommunerna är helt naturligt de samhällsorgan, som har störst möjlighet att göra riktiga bedömningar av det lokala trafikbehovet. De bör då rimligen också ta ansvar för såväl planering som ledning och full kostnadstäckning av länstrafiken. Den blir då också mer efterfrågestyrd än . Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att huvudmannaskapet för länstrafiken helt skall åvila kommunerna.
mot · G902t275 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:T275 och () Nybyggnationen av I målen för trafikpolitiken ingår bl. a. att den skall leda till att olyckorna begränsas och att trafikpolitiken skall underlätta uppnåendet av andra mål inom närings-, regional- och sysselsättningspolitiken. I har sedan åtskilliga år planerats en omfattande nybyggnation av . Denna är länets mest olycksdrabbade riksväg med ett hundratal olyckor. Flera tragiska dödsolyckor har också inträffat. En ändrad sträckning av på sträckorna samt Gisshult-Rödjenäs skulle bidra till en kraftig minskning av olycksfallen. Meddelandet om att sträckan nu skall påbörjas hälsar vi med tillfredsställelse. Därmed tillgodoses ett viktigt krav vad gäller vägbyggnationer i . Däremot kvarstår frågan om ny sträckning av på sträckan . Vi ser allvarligt på att frågan om den nya sträckningen skjuts ytterligare , trots att projektet ur rent trafikekonomisk synpunkt är mycket lönsamt. Till detta kommer närings-, regional- och sysselsättningspolitiska effekter. Båda projekten går genom länets östra delar. Det är den del av länet, som har de största arbetsmarknadsproblemen och som inom länet har prioriterats regionalpolitisk!. För näringslivet i länet är det självklart av mycket stort värde med goda transportmöjligheter. I väster möter denna väg med sin förbindelse med såväl , som kontinenten. Även om det är svårt att ekonomiskt exakt uppskatta värdet ur näringsoch sysselsättningspolitisk synpunkt så står det ändock helt klart att dessa båda projekt såväl som har ett betydande värde. Ett snabbt genomförande av båda projekten är därför ett viktigt tillskott för ett stärkande av infrastrukturen inom de östra delarna av . Mot den bakgrunden hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att nybyggnationen av på sträckan inom angivna budgetarna bör påbörjas /87.
mot · G902t277 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:T277 () Postnummer i telefonkatalogen gör reklam för att människor skall skriva fler brev. En rimlig konsekvens därav skulle vara att man också underlättade brevskickandet. Ett sådant sätt vore att slå ihop telefon- och postnummerkatalogen. Det skulle förenkla för postverket eftersom enligt uppgift en stor del av postförsändelserna saknar eller är försedda med felaktiga postnummer. Detta för med sig längre försändelsetid och kostar postverket mycket pengar. Förslaget skulle för staten som helhet inte föra med sig någon större merutgift. Frågan har tidigare diskuterats hos och postverket, men ingen förändring har skett. Med anledning av ovanstående hemställer jag att begär att regeringen vidtar åtgärder som för med sig att postnummer- och telefonkatalogerna slås ihop.
mot · G902t278 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:T278 () Utveckling av tele- och datateknik i län Informationsteknologins utveckling medför att det kan förväntas ske starka förändringar av grundläggande infrastruktur. Det är ytterst angeläget att mycket stora investeringar genomförs på ett sådant sätt att företagen i län får reella möjligheter att utnyttja den nya teknologin. Telekommunikationerna innebär på många sätt att de geografiska avstånden suddas ut och att företagen kan operera över hela världen. Erfarenheter från utlandet visar emellertid att de möjligheter till decentralisering som finns inbyggd i tekniken inte alltid kan tillgodogöras. Detta beror ofta på att den nya tekniken införs först i storstadsområdena och först senare sprids till mindre tätbebyggda områden. Detta har bl. a. med tillgången till kvalificerad personal att göra. Ett utnyttjande av den nya tekniken i län förutsätter därför två saker. För det första måste telenätets utbyggnad ske så att landets olika delar får tillfredsställande möjligheter att tillgodogöra sig den nya tekniken rent tekniskt. För det andra, och kanske viktigare, måste företagen och organisationer få lära sig att rätt utnyttja den nya tekniken. Till detta erfordras både ny kompetent personal liksom vidareutbildning av befintlig personal. I finns unika möjligheter att genomföra ett större projekt kring frågeställningen hur samverkan mellan telekommunikationernas utbyggnad och samhällsutvecklingen kan ske. har en bra avgränsning och en relativt balanserad näringslivsstruktur som avståndsmässigt ligger relativt långt från storstadsområdena och därmed är beroende av att kunna tillgodogöra sig den nya tekniken. I regionen finns också centrala utbildningsenhet Teleskolan samt en högskola med bl. a. datorinriktning på tillämpad nivå. Här finns också en fungerande samarbetsorganisation mellan och lokala intressenter samt högskolan, det s. k. . Ett åtgärdsprogram behövs för att möjligheter skall kunna utnyttjas bättre, och att län skall kunna delta i och bidra till en utveckling av tele- och datateknik i vårt land. Ett sådant program kan innehålla bl. Utbyggnad av telematiknätet så att län fortlöpande får tillgång till erforderlig kapacitet och ny materiel. Forsknings- och utvecklingsmedel till teleskolan för att i ett fältförsök i bred skala kunna följa kommunikationsteknikens inverkan på en region vad avser företag, undervisning, myndigheter och hushåll. Etablering av ett informationstekniskt centrum i som bygger på T278 teleskolan, telematikskolan och delar av högskolan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ett åtgärdsprogram för län för utveckling av tele- och datatekniken.
mot · G902t279 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:T279 m. fl. (s) Tidigareläggning av brobygget mellan fastlandet och är den största ön i . På ön finns ca 600 permanenta boende och lika många fritidsboende. Huvudsaklig näring på ön är jord- och skogsbruk. Av de yrkesverksamma pendlar de flesta till arbeten i . Förbindelsen mellan och fastlandet upprätthålls med en färja. Färjdriften kostar drygt 4 milj. kr./år. En broförbindelse finns med i flerårsplanen med byggstart . Bron är projekterad och klar för ganska omedelbar igångsättning. Bron beräknas kosta ca 62 milj. kr. (1985). Ett rationellt byggande beräknas ske . Ungefär 50 personer kan sysselsättas direkt vid brobygget. Sekundär sysselsättning för framställning av betong, armeringsstål m.m. beräknas grovt ge ungefär lika många arbetstillfällen. Det finns enligt vår mening goda skäl till att påbörja brobyggandet . Genom att ersätta färjan med bro skulle erhålla stora företagsekonomiska vinster. Den totala nyttan beräknas ge en årlig avkastning på . Trafikanterna skulle få minskad restid och ökad bekvämlighet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tidigareläggning av byggande av bro över Östersundet till . () () ()
mot · G902t281 · 1986-01-22 00:00:00 — m. fl. (c, s, m, fp) Utbyggnad av tillhör den del av järnvägens stamlinjenät som har längst standard och är den tätast trafikerade enkelspåriga sträckan i landet. Betydande kapacitetsproblem uppstår till och från och några möjligheter att öka trafiken finns inte med nuvarande standard. Om nödvändigheten att bygga ut till dubbelspår råder stor enighet mellan SJ, regering och riksdag, länsmyndigheter och berörda kommuner, samt järnvägens avnämare, kunderna. I senare års budgetpropositioner har behandlats. I årets budgetproposition säger kommunikationsministern med anledning av upprustning: Denna upprustning är emellertid angelägen från samhällsekonomiska utgångspunkter med hänsyn till behovet av snabbare persontrafikförbindelser längs och näringslivets behov av effektivare transporter till och från kontinenten. I budgetpropositionen redovisas 255 miljoner för att /87 1988/89 anlägga dubbelspår på delsträckorna , AlmedalMölndal och Halmstad-Trönninge. har den nya dubbelspåriga bandelen HalmstadGetinge varit i trafik. Även trafikutskottet har vid sin behandling av kraftfullt understrukit behovet av att förbättra kapaciteten på banan. SJ har i sina egna utredningar konstaterat den otillräckliga kapacitet som har. Detta leder till dålig tågföring, ofta uppträdande förseningar och bristande regularitet, men också försämrade lokala resmöjligheter. SJ har därför som sin målsättning uttalat sig för en ombyggnad till dubbespår av hela och en höjning av tågens maximihastighet /h. Vi delar helt SJ :s uppfattning om behovet av dubbelspår och vill därför understryka angelägenheten av att ombyggnadsarbetena kan bedrivas snabbt och med prioritering av mest kapacitetsbegränsande avsnitt, samt sträckor där pendeltrafik är ekonomiskt realistiskt. Avseende pendeltrafik bör i första hand sträckan komma i fråga. Det finns enligt uppgift ca 12 000 personer i som pendlar till sina arbetsplatser i och kommuner. Ca 5 000 som bor i tätorten , , och har sin arbetsplats eller skola i eller . Reseande underlaget för pendeltåg på sträckan är alltså relativt bra. Flertalet av pendlarna färdas med egen bil och gör resavdrag i Mot. 1985/86 storleksordningen 100 milj. kr. En förbättring av kollektivtrafiken med T281 snabba pendeltåg på sträckan , vilket förutsätter dubbelspår, skulle onekligen medföra stora fördelar såväl för samhälle som enskild, främst ur ekonomiska och synpunkter. har också stor trafik- och regionalpolitisk vikt med betydelse för såväl i det nationella som internationella trafikarbetet. Det är därför enligt vår mening av största vikt att utbyggnaden av sker så snabbt det är praktiskt genomförbart och att därvid utbyggnaden från mot Kungsbacka-Fjärås-Frillesås prioriteras. Med hänvisning till ovanståede hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbyggnaden av . () () () () () () (m) () () ()
mot · G902t284 · 1986-01-23 00:00:00 — och () Återinförande av ett nordiskt ungdomsresekort I samband med infördes ett nordiskt ungdomsresekort. Kortet gällde för ungdomar och gav möjlighet för ungdomar att enklare och billigare resa med tåg i . En stor del av ungdomsorganisationer har varit pådrivande för att kortet skulle införas. De vill uppmuntra ungdomar att resa i och lära känna sina nordiska grannländer. Det finns ett motsvarande kort, , som gäller i flertalet av de europeiska länderna. Efterfrågan på detta kort har varit mycket stor. Försäljningen av Nordresekortet däremot har varit låg. En viktig orsak är bristande marknadsföring. SJ har t. ex. varken informerat om ungdomsresekortet i sin tidning eller annonserat om kortet. Redan i samband med den diskussion som föregick införandet av ungdomskortet framhölls oro över att tiden för marknadsföring av kortet skulle bli mycket kort och att försökstid skulle vara otillräcklig för att göra kortet nog känt bland ungdomar för att sedan kunna ge lönsamhet för SJ vid försäljningen av kortet. har SJ med hänvisning till att ungdomskortet inte var kommersiellt intressant, upphört att sälja detsamma fr. o. m. /86. Vid en interpellation i förklarade kommunikationsministern att man från regeringens sida var beredd att verka för att verksamheten med ungdomsresekortet förlängdes . ungdomsorganisationer är angelägna om att ett nordiskt ungdomsresekort bör finnas. Genom en förbättrad marknadsföring kan det fylla en viktig funktion genom att komplettera det europeiska kortet och stimulera det nordiska intresset hos ungdomar. Nordresekortet bör ses som en del i det nordiska samarbetet. Detta samarbete har lång tradition och djup förankring i de nordiska länderna. Att uppmuntra ungdomar att resa mer i , och att underlätta utbyte mellan föreningar, skolor och vänorter, är en bra väg att vinna nya generationer för det nordiska samarbetet och den nordiska samhörighetskänslan. Med anledning av vad sorn ovan anförts hemställer vi att begär att regeringen återupptar diskussionen med SJ och övriga nordiska järnvägsförvaltningar angående återinförande av ett nordiskt ungdomsresekort. () ()
mot · G902t285 · 1986-01-23 00:00:00 — vice talman () som försökslän i forskningsprojektet om minskade skadeverkningar av vägsalt Vägsaltet är ett av de största skälen till de svåra rostskadorna på bilar och övriga fordon. Enligt beräkningar så uppgår korrosionsskadorna på motorfordonsparken till 5-6 miljarder. En tredjedel av denna kostnad alltså ca 2 miljarder - torde bero på vägsaltet. Med hänsyn till de skador som saltningen förorsakar är det mycket viktigt att alla krafter sätts in på att få fram andra material som gör vägbanan trafiksäker , men som skadar fordonsparken mindre än saltet. På skall man inleda ett försök med att avbryta vintersaltningen. Man skall sedan utvärdera korrosionsskadorna på motorfordonsparken och olycksstatistiken. Gotlandsförsöket är en del av det forskningsprojekt som dåvarande kommunikationsminister gav statens väg- och trafikinstitut (STI) i uppdrag att utföra. Projektet har som målsättning att finna vägar för minskade skadeverkningar av vägsalt och har som arbetsnamn Min. Forskning på detta område är mycket betydelsefull. Saltet som användes på våra vägar har också andra skadeverkningar än de svåra rostskadorna på fordonsparken som jag ovan nämnt om. Betongbroar påverkas, trädalléer dör, grundvattnet och t. o. m. i vissa fall dricksvattnet får höjda salthalter. I har man i vissa tätbebodda områden - t. ex. och - helt förbjudit saltning på vägar och gator. Min bedömning är att en kraftig minskning av vägsaltning i också bör vara en bestämd målsättning. I ovan nämnda forskningsprojekt . salt kommer enligt uppgift att ingå flera försöksområden än . kommer man också att göra försök med olika halkbekämpningsmetoder, t. ex. Absol (krossad lättbetong) som ger god bromseffekt och kan användas på lågtrafikerade vägar och C.M.A. som är dyrt men som ger mindre korrosionsskador än vanligt salt. Vidare kommer man att på vissa vägar i försöksdistrikten använda enbart sand. En utvärdering av de olika försöken kommer sedan att ske. Enligt uppgift avser man att som försökslän också använda något skogslän med blandat vinterklimat. Jag anser att skulle vara ett lämpligt försökslän för forskning i målsättningen att minska saltningen på vägarna. Med hänvisning till vad sorn anförts i motionen hemställs att uttalar sig för att utses som försökslän i forskningsprojektet om minskade skadeverkningar av vägsalt, det s. k.
mot · G902t288 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:T288 () Järnvägstransporterna på sträckan Alla transporter på järnväg till och från lastas om i / på grund av att länderna har olika spårvidd på sina resp. järnvägsnät. Detta innebär stora kostnader för både svenska SJ och den finska motsvarigheten VR. Kostnader som i förlängningen tas ut av kunder och till slut får betalas av alla konsumenter. Att lösa problemet för alla transporter som går över / är inte möjligt med tanke på de stora kostnader det för med sig. En omväxlingsanordning vid gränsen skulle innebära förenklingar och förbilliganden, i synnerhet för de företag som själva äger sina vagnar. Dock innebär en sådan lösning inte oväsentliga kostnader som ter sig allt för stora för att kunna genomföras - av SJ och VR i nuvarande ekonomiska situation. En av SJ:s största kunder över är stålföretaget i uthamn Röyttä från . Detta företag har bland annat genom stora företagsförvärv i den allra förklarat sig intresserat av att öka godsmängden över betydligt om bara frågan om omlastningen kunde lösas. SJ å sin sida har även visat stort intresse för en lösning med omlastningsproblemet i med tanke på det stora tillskott av gods som förutskickat. Det gemensamma problemet är hur finansieringen av en breddning av spåret Haparanda-Röyttä kan ske. Inget av företaget anser sig i nuvarande situation kunna ensam ta hand om finansieringen. En kostnadsberäkning som gjordes 1984 visar på en total kostnad av ca . Om en omlastning kunde utebli skulle förutom lägre fraktkostnader även andra positiva effekter ernås: - godset skulle skadas mindre än - spåret skulle öka järnvägstransporternas konkurrenskraft - ömsesidig handel med respektive land skulle stimuleras. Såväl för svenska SJ som för finska VR är en investering i breddning av järnvägsspåret Haparanda-Röyttä företagsekonomiskt riktigt och välmotiverat. Den är även en fråga om ökat nordiskt och kalottsamarbete. Den är dock framför allt en fråga om att förenkla och förbättra samarbetet mellan och på det praktiska planet. Med vad som ovan anförts hemstalls att som sin mening ger regeringen till känna att SJ bör få i uppdrag att uppta förhandlingar med finska VR om en effektivisering av järnvägstransporterna på sträckan .