mot · G902Fi730 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi730 m. fl. (m) Ökning av det enskilda aktiesparandet Aktiemarknaden präglas av en fortgående koncentration av ägandet till allt färre s. k. institutionella placerare. Hushållen nettosålde aktier under i stort sett . Denna trend består även . uppgick hushållens direkta innehav av börsnoterade aktier till av det samlade börsvärdet. Enligt senaste uppgifter uppgår andelen till . En mycket viktig orsak till denna negativa utveckling är beskattningen av aktier. Enskilda personer drabbas av en högre beskattning jämfört med institutionella placerare, som även i en del fall är helt skattebefriade. Under föregående mandatperiod har aktiebeskattningen försämrats på ett tiotal punkter. Dessa försämringar har i huvudsak drabbat det enskilda aktiesparandet. Mot bakgrund av att enskilda personers sammanlagda aktieinnehav inte utvecklats i den takt som kursuppgången kunde ha medfört är det svårt att förstå motiven till dessa skatteskärpningar. Andra sparformer beskattas också gynnsammare än aktier. Konsekvensen härav är att medel flyttas från aktier till andra mindre produktiva sparformer såsom t. ex. konst, antikviteter, guld, ädelstenar m.fl. I en ekonomi som bygger på marknadens villkor är det angeläget att aktiesparandet är väl spritt bland medborgarna. Ett ökat institutionellt ägande försvagar marknadsekonomin i allmänhet och aktiemarknaden i synnerhet. Sparandets effektiva användning på investeringssidan är beroende av riskkapitalets ursprung. Ju närmare individen befinner sig investeringsbesluten i vilka han/hon har sitt kapital placerat desto noggrannare fattas besluten. Ägarrollen kan i en väl fungerande marknadsekonomi dels utövas genom den passive placeraren eller småspararen som röstar med fotterna dels genom den aktive industrialisten som engagerar sig direkt i placeringsbesluten. Båda formerna är lika viktiga. De stora företag som utgör kärnan i svensk ekonomi tillkom i de flesta fall vid seklets början eller . Dessa företag grundades genom privata initiativ. De entreprenörer som skall stimuleras att bygga morgondagens företag, såväl stora som små, hämmas av höga skatter. Dagens institutionella ägande gör att morgondagens företag i stället måste byggas av anställda tjänstemän. Risken av att nya ägarformer leder till hämmad tillväxt genom att förnyelsen kommer av sig skall inte underskattas. För att vända den nuvarande negativa trenden som beskrivits ovan är det angeläget att väsentligt förbättra skattevillkoren för enskilda personers aktiesparande. Reavinstskattereglerna bör både mildras och förenklas. Nuvarande system Mot. 1985/86 med åtskillnad mellan äldre och yngre aktier gör att placeringsbesluten styrs Fi730 mer av skattetänkande än av förväntningar om företagens framtida vinster. Därför bör gränsen för beskattning av äldre aktier slopas. Därigenom skulle alla reavinster beskattas till oavsett innehavstid. I konsekvens härmed skulle även av eventuella förluster medges avdrag. Förmögenhets-, arvs- och gåvobeskattningen leder till ett minskat privat ägande. Arvsbeskattningens orimliga effekter i kombination med realisationsvinstbeskattningens utformning är väl kända genom ett antal uppmärksammade fall i massmedia. Även förmögenhetsbeskattningens effekter är orimliga. Börsnoterade aktier måste i deklarationen upptas till hela marknadsvärdet. När det gäller fastigheter är taxeringsvärdet av marknadsvärdet. Aktiespararen måste betala förmögenhetsskatt på hela värdet inkl. den latenta skatteskulden, vilket inte är rimligt. För fastigheter har prisfallsrisken varit ett av skälen till att taxeringsvärdet satts lägre än marknadsvärdet. Med hänsyn till den latenta skatteskulden och den större prisfallsrisk som en aktieplacering innebär bör därför taxeringsvärdet vid arvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattningen sänkas från nuvarande av börskursen. Ytterligare ett sätt att öka det enskilda aktiesparandet är att lindra beskattningen av utdelade vinstmedel. Därigenom skulle även fler investeringsbeslut prövas av marknaden genom att nuvarande inlåsningseffekter av bolagsbeskattningen dämpas. Vi föreslår därför att en kupongskatt på tas ut på utdelningar från VPC-registrerade aktiebolag. Denna kupongskatt skulle ersätta nuvarande system genom att aktieutdelningarna för övrigt befrias från inkomstbeskattning. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att öka det enskilda aktiesparandet, [2. att hos regeringen anhåller om förslag till förändringar i aktiebeskattningen i enlighet med vad som i motionen anförts.1] land (m) () () ' 1985/86:Sk353.