ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902t289 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:T289 () En samnordisk trafikflygarutbildning, m. m. Behovet av att utbilda civila helikopterförare och piloter ökar både i och i . Landshövding utreder , på uppdrag av regeringen dels möjligheterna att utöka utbildningsproduktionen vid av piloter till det civila trafikflyget, dels möjligheterna till en nordisk samordnad sådan utbildning. I detta utredningsarbete diskuteras som ett av flera tänkbara lokaliseringsalternativ för en nordisk trafikflygarskola. Flygplatsens geografiskt centrala läge, ändamålsenliga luftrum, två rullbanor, god tillgång till lokaler och tillgången till en av största flygverkstäder för allmän- och skolflygplan ger denna flygplats fördelar framför flertalet andra alternativ. I stora delar av den teoretiska delen av utbildningen av trafikflygare och helikopterförare är utbildningsinnehållet gemensamt och kan samordnas. Utbildningsorganisationerna är också helt likartade, t. ex. beträffande utbildningsadministration, social service m. m. Det vore med största sannolikhet såväl rationellt som ekonomiskt fördelaktigt att så långt som möjligt förlägga båda utbildningslinjerna till en och samma flygplats som har kapacitet och möjligheter till sådan blandad flygning. Nyköping-Oxelösunds flygplats har tidigare visat sig lämplig och ändamålsenlig för sådana blandningar genom att dåvarande arméflygskolans helikopterutbildning bedrivits där tillsammans med övrig flygverksamhet. Det bör i detta sammanhang ånyo framhållas statens tidigare löften om kompensation till för förlusten av flygflottiljen Fil, innebärande att 550 arbetstillfällen försvann. 1985 tvingades också arméflyget att flytta från med ytterligare 50 förlorade arbetstillfällen. Staten bör därför, om den samnordiska utbildningen kommer till stånd, förlägga denna till Nyköping-Oxelösunds flygplats och om ett införande av en statlig utbildning av civila helikopterförare beslutas, även låta denna bli lokaliserad till samma flygplats och i lämpliga delar samordnad med den andra skolverksamheten. Nyköping-Oxelösunds flygplats är utbyggd och utrustad att motsvara högt ställda krav. Flygplatsen skulle, bl. a. med tanke på sin relativa närhet till med mindre än en timmes marktransporttid, mycket väl kunna användas för ytterligare statlig flygverksamhet, såväl av en mer tillfälligt återkommande natur (t. ex. materiel- och persontransportflygningar) som för mer permanenta verksamhetslokaliseringar. Med hänvisning till vad i motionen anförts om lokalisering av trafikflygaroch helikopterförarutbildning hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att en eventuell samnordisk trafikflygarutbildning i Sverie lokaliseras till Nyköping-Oxelösunds flygplats, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en eventuell statlig utbildning av civila helikopterförare i möjlig omfattning samordnas med den samnordiska trafikflygarutbildningen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att Nyköping-Oxelösunds flygplats bör användas i större utsträckning av statlig flygverksamhet.
mot · G902t291 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86 :T291 och () Projekteringen av en järnvägstunnel genom är en av de järnvägslinjer i landet som har lägst standard, som den är en av de mest trafikerade. Över finns stigningar av sådan omfattning att de innebär stora problem för tågen. I lövfällningstider samt vid snöförhållanden är denna del svårframkomlig. Också på grund av skarpa kurvor och stark lutning måste tågens hastighet sänkas avsevärt . Problemen har föranlett omläggningar i trafiken så att vissa förbindelser i stället förläggs in i landet, Halmstad-Hässleholm-Helsingborg. Detta är naturligtvis negativt för resande utmed , i all synnerhet när banan betyder mycket för turismen i området. Trafikvolymen på sträckan uppskattades 1983 till 670 000 personer. Om andra förbättringar av kommunikationerna, som har anknytning till , genomförs kan resandetrycket ytterligare öka. Exempelvis sättes två nya tågfärjor in mellan och . För att minska problemen har förslag framförts om att bygga en tunnel genom , . En utredning, utförd av länsstyrelserna i L-, M- och N-län med bl. a. representanter från SJ, presenterades . Enligt denna beräknas tunnelbygget kosta 350 milj. kr. och ge ca 100 personer sysselsättning . Projektet kan lämpligen utföras i en lågkonjunktur och ingå i SJ:s objektbank för sysselsättningsskapande åtgärder. Om tunneln byggs innebär det positiva konsekvenser för samhället och näringslivet, bl. - kortare restider, som ger besparingar för enskilda och företag - stor betydelse för turismens utveckling i området - SJ:s personalkostnad minskar liksom energibehov, underhåll osv. - 30 plankorsningar försvinner - nuvarande järnvägsbank kan användas på annat sätt. En förutsättning för byggets igångsättning med kort varsel är att projekteringen föreligger. Med bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om projektering av tunnel genom . () ()
mot · G902t297 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:T297 och (s, c) Teletaxorna mellan och fastlandet Den tekniska utvecklingen inom telesektorn innebär att kostnaderna för telekommunikation blir alltmer oberoende av avstånden. I framställning till regeringen redovisades ett förslag till en förändrad taxestruktur. Förslaget innebär bl. a. ett avskaffande av avståndsklasserna i teletaxan. Förslaget kunde dock inte accepteras av regeringen och i budgetpropositionens bilaga 8 finns redovisat att en översyn av principerna för teletaxorna har påbörjats. Vid en jämförelse mellan samtalsavgiften till närmaste riktnummerområde kan man konstatera att ligger i särklass högst. Vardagsförmiddagar varierar kostnaden mellan /min. (mellan t. ex. olika riktnummerområden i ) och /min. Vanligen kostar samtal till angränsande riktnummerområde /min. Från kan man inte ringa någon annanstans i landet för /min. Gotlänningarna har förmodligen landets högsta kostnader för rikssamtal. Behovet av telefonkontakt med övriga landet är på grund av det isolerade läget synnerligen stort. Vi anser att en princip för taxesättningen bör vara att samtal till och från inte beräknas på avståndet över vattnet, utan att kostnaden för samtal till närmaste riktnummerområde blir motsvarande den som gäller för andra landsdelar. Detta bör beaktas vid den påbörjade översynen av taxeprinciperna. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om teletaxorna för .
mot · G902t298 · 1986-01-24 00:00:00 — i och () Byggstarten för 1985/86 T298-303 I finns två vägprojekt planerade. Projekten har på grund av knapp medelstilldelning flyttats fram i tiden. Vi anser att den tidigare planerade byggstarten bör gälla och att en ny prioritering sker i . Väg 45 - delen förbifart ingår i planerat framtida huvudvägsystem i VänersborgTrollhättan området. Objektet ingår i flerårsplan för riksvägar med utbyggnad )1988. På grund av eftersläpning i medelstilldelning har inte objektet kunnat inrymmas i budget för 1986-1988. Viktiga skäl till priorieringen i flerårsplanen är: - framkomligheten förbättras för riksvägstrafiken genom att den dels slipper passera genom tätort med mycket lokal bil- och GC-trafik, dels slipper passera två öppningsbara broar över - centrala delar med bostadsbebyggelse och lasarett intill riksvägen avlastas från genomfartstrafik - den nya vägen är viktig såsom snabb tillfart norrifrån till blivande NÄL (Norra Lasarett) som öppnas 1988. Objektet bör färdigställas i så nära anslutning som möjligt till öppnandet av NÄL. Arbetsplan beräknas vara fastställd , byggstart möjlig . Nuvarande trafik genom uppgår till ca 16 000 fordon/dygn. När förbifartsvägen är utbyggd beräknas en avlastning ske med ca 6 000 fordon/dygn. Kostnaden för utbyggnaden beräknas till ca 90 milj. kr. Avkastningen på investerat kapital bedöms till . Väg 44 - delen Trollhättan-R - länsgräns Vägobjektet ingår i planerat framtida huvudvägsystem i VänersborgTrollhättan-området som utgör stomme i den översiktliga planeringen för de båda tätorterna. Objektet ingår i flerårsplan för riksvägar med utbyggnad . På grund av eftersläpning i medelstilldelning beräknas byggstart nu till 1988 och trafiköppning . 1 1985/86.3 sami. Viktiga skäl till prioriteringen i flerårsplanen är: Mot. fjärrtrafiken får betydligt bättre framkomlighet T298 tätorterna avlastas från genomfartstrafik kortare och bättre vägförbindelse för trafik från inlandet till - näst största samlade industriområdet i betydande förbättring av trafiksäkerhet (speciellt genom att det mycket dåliga avsnittet i dalgången mellan och Hunneberg avlastas från riksvägstrafik). Efter det att flerårsplanen fastställts har ytterligare motiv tillkommit. Sålunda har industrierna i , vilka i stor utsträckning är beroende av väg 44 för sina transporter, ökat sysselsättningen kraftigt. Enbart de två största (och Volvo-Flygmotor) har ökat med mer än 3 000 personer, vilken motiverat i en mycket stor väginvestering). Lagakraftvunnen arbetsplan finns. Objektet klart att starta omgående. Nuvarande trafikmängd inom tätort är ca 12 000 fordon/ dygn. Den nya vägen beräknas få en trafik på ca 7 000 fordon/dygn. Kostnaden för utbyggnaden beräknas till ca 70 milj. kr. 1 objektet avses ingå delen i R-län fram till Håberg till en kostnad av ca 20 milj. kr. Avkastningen på investerat kapital bedöms till . Med hänvisning till ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående tidpunkt för genomförande av byggstart av . () ()
mot · G902t301 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:T301 m. fl. (s) Bättre tågförbindelser till Ludvika-Smedjebackenområdet Området är av hävd en gammal industribyggd. För att behålla och utveckla denna region är det av stor vikt att effektiva kollektiva kommunikationer finns. Tåg är här av central betydelse. Tyvärr måste dock sägas att särskilt tågförbindelserna till inte håller godtagbar standard. Detta är givetvis negativt för närings- och befolkningsutveckling i bygden. Två järnvägslinjer berör . Dessa är och LudvikaTillberga/. Båda linjerna trafikeras med fyra turer i vardera riktningen per dag. har dock kvaliteten på utbudet av tågförbindelserna påtagligt försämrats. minskade turtätheten på sträckan (över ) från 2-timmarstrafik till 4-timmarstrafik. a. försvann en sen kvällsförbindelse söderifrån. Sträckan Ludvika-Tillberga-Stockholm trafikeras av omoderna vagnar. För att komma till måste man dessutom byta i . Speciellt angeläget för regionen är förbindelserna till och från . Även berörs av den förbindelsen. Längs linjen finns ett flertal stora företag, t. ex. ASEA, Sme-Box, Centro-Morgårdshammar och Bruk. I , och finns ett befolkningsunderlag som uppgår till ca 60 000 personer. Inte minst för personalen vid de nämnda företagen finns ett stort och angeläget önskemål av en daglig affärsförbindelse med som trafikeras av direktgående tåg (ej motorvagnar). Direktförbindelsen skulle innebära ett attraktivt alternativ till t. ex. biltrafik. Det är inte nödvändigt att stanna en sådan förbindelse vid alla småstationer längs sträckan. Detta skulle ytterligare förstärka attraktiviteten. Gods- och persontransporterna är av väsentlig betydelse för den framtida industriella utvecklingen i Bergslagen. I propositionen om SJ ges SJ stor frihet att investera i rullande materiel. Det är sannolikt att behoven i de folktäta storstadsområdena är så stora att en stor del av investeringarna går dit. För att inte utarma vagnstandarden i de glesare befolkade områdena behövs en korrigerande faktor i form av regionalpolitisk! Antingen kan detta ske genom direktiv till SJ att vagnstandarden skall vara likvärdig i olika delar av landet eller också med en ny form av regionalpolitiskt stöd. Med hänvisning till vad som sagts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av förbättrade tågförbindelser till och från regionen . () () () ()
mot · G902t302 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:T302 och () Rabattfrimärken för bokförsändelser Det torde aldrig gå att utröna i vilken grad borttagandet av trycksaksportot påverkat litteraturintresset och läsandet i vårt land. Att verkan varit negativ torde dock ingen vilja bestrida. För många små förlag som sålt sin böcker direkt och ofta en bok i taget har det nya portot betytt nedläggning och avslutad verksamhet. Genom bokhandlarnas kraftigt minskade lagerhållning ställer sig efterrekvisition så dyrbar att den presumtive bokköparen ofta möts av beskedet att en bok är utgången från förlaget även om så inte är fallet. Dessutom har bokpriserna stigit kraftigt. Varje inköpt bok läses säkert av fler än en person genom en fungerande privat utlåning. Vid sådan utlåning är man oftast geografiskt bunden, eftersom det kostar alltför mycket att att skicka en bok. Väger den under är kostnaden . och upp till ett kilos vikt kostar det . Nya höjningar aviseras . införde posten rabattfrimärken för brevförsändelser. Dessa säljs i ett häfte per hushåll och kan givetvis också användas för sändning av böcker. Skulle häftet enbart användas för detta räcker det endast till 4-5 försändelser och ger då inte utrymme för användning för brevförsändelser. Ur kulturpolitisk synpunkt vore det ytterst betydelsefullt om ett särskilt rabattfrimärke för bokförsändelser kunde komma hushållen till del. Dessa kan då också användas för rekvisition av bok från förlag genom att köparen överlämnar ett rabattmärke för försändelsen. Än större betydelse torde det dock ha för att vidga användningen av böcker som gåva och vid enskild utlåning. I alla andra länder kan böcker sändas till reducerad avgift och vi ser inger skäl till att vårt land skall stå i en särställning när det gäller att försvåra försändelser av böcker. Med anledning av det anförda hemställs att begär att regeringen vidtar åtgärder i syfte att uppta förhandlingar med postverket om att ge hushållen möjlighet till inköp av rabattfrimärken för bokförsändelser .
mot · G902t304 · 1986-01-24 00:00:00 — och () Upprustning av norra stambanan 1985/86 T304-313 Goda kommunikationer är en av de viktigaste förutsättningarna för en regions utveckling. Detta är särskilt accentuerat i geografiska områden med stora avstånd. Norra stambanan har utgjort stommen i kommunikationsnätet för hela övre . Trots den snabba utvecklingen av flygtrafik och landsvägstrafik utgör järnvägstrafiken på norra stambanan med dess bibanor en omistlig del av transportsystemet i denna del av landet. Det är mot denna bakgrund oroande att trafiken på vissa avsnitt av stambanan inte kan upprätthållas på ett tillfredsställande sätt. Hastigheten har på fem olika avsnitt permanent sänkts ned . Det innebär att tågtider och en bra tågföring inte kan upprätthållas på ett tillfredsställande sätt. Det är uppenbart att en upprustning och standardförbättring av norra stambanan måste komma till stånd. Detta gäller särskilt sträckan MellanselVännäs. De fackliga organisationerna verksamma inom SJ har med kraft fört fram dessa krav. är för sin näringspolitiska utveckling i behov av snabbare förbindelser. Det kan inte accepteras att komfort och service har en lägre standard inom järnvägstrafiken norr om jämfört med övriga delar av landet. Behovet av komfort och service är tvärtom större ju längre ressträckan är. Även från miljösynpunkt och med hänsynstagande till nationalekonomiska aspekter är det angeläget att upprätthålla hög prestanda på järnvägsnätet i övre . Om så inte sker kommer alltmer av såväl person- som godstransporter att föras över till landsvägstrafik. En sådan utveckling är inte önskvärd. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande behovet av upprustning och standardförbättring av norra stambanan. () () 1 1985186.3 sami.
mot · G902t305 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:T305 (m) Ökad konkurrens inom trafikflyget Utvecklingen inom persontrafikflyget går mot ett allt större antal resande. Inte minst i Norrlandslänen har trafiken ökat kraftigt. Högre biljettpriser tillämpas i norra Höjningarna av biljettpriserna är stora. Linjeflyg och SAS tillämpar en taxa som är oproportionerligt hög till och från dessa två län i förhållande till andra sträckor inom landet. Varför skall det få vara så att flygpriset på övre höjts ungefär dubbelt så mycket som priset mellan och ? Att man kunnat göra så beror givetvis på att någon nämnvärd konkurrens från järnväg eller buss inte förekommer på grund av de stora avstånden. Restider med tåg eller buss eller mer gör att flyget för många utgör det enda alternativet, och då kan flygbolagen ta ut högre priser än vad som är möjligt på sträckor där t. ex. SJ är ett alternativ med endast obetydligt längre sammanlagd restid. Det förefaller som om man från flygbolagens sida för en taxepolitik med mottot Vi tar igen på gungorna vad vi förlorat på karusellen. Att resenärerna från norr med de längsta avstånden då betraktas som gungorna är uppenbart. För att råda bot på detta missförhållande måste vi i , som tidigare gjorts i och , tillåta fler flygbolag att etablera sig och få koncession på sträckor där SAS och Linjeflyg nu har monopol. Vi behöver också nya linjer och fler förbindelser såväl inom som med andra delar av landet. Direktlinjer mellan och är liksom linjer mellan och t. ex. , och tänkbara och måste göras öppna för konkurrens. Linjeflyg, som tidigare trafikerade sträckan , har på denna linje något så egendomligt som en vilande koncession. Det innebär att man utestänger andra men inte själv har något ansvar. Förbindelser med grannländerna Mot. , och Ostersund har förbindelser med våra grannländer, men vi måste också vara öppna för att bifalla fler koncessionsansökningar för direkta linjer till i första hand men även andra nordiska destinationer. Flyglinjer mellan orter i , som inte berör , blir också allt nödvändigare med tanke på den täta trafik och de därav följande problem som börjar uppstå på på grund av överbelastning under vissa tider, med väntetid i luften som resultat. Att tillåta konkurrens inom persontrafikflyget blir uppenbarligen allt angelägnare, inte minst med tanke på den internationalisering och det därav ökande behovet av snabba kommunikationer som sker inom alla områden, näringsliv, forskning, utbildning och turism. För hela landet, men särskilt för utvecklingen i , är det livsviktigt att få en liberalisering inom flyget, som leder till lägre priser, tätare trafik och nya linjer. Åberopande det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad konkurrens inom trafikflyget. () () () ()
mot · G902t306 · 1986-01-29 00:00:00 — Motion till 1985/86:T306 och i (c) En samnordisk forskning på vägområdet Goda vägar är en nödvändighet både för persontrafiken och för industrins transporter. är ett skogslän. När skogsråvara skall fram till industrierna behövs vägar med god bärighet och god beläggning. De belagda vägarnas tillstånd följs upp genom årliga inventeringar. eller av de belagda vägarna är i behov av åtgärder, varav är i behov av omedelbara åtgärder. I proposition 1985/86:100 bil. 8 anser kommunikationsministern att "en lägre standard får accepteras på vägar med mindre trafik. En sådan uppfattning visar okunnighet om skogslänens väg- och standardbehov. Även om vissa vägar har mindre trafik än andra måste även dessa vägar ha en bärighetsstandard som möjliggör tunga transporter. har skogsbilvägar ofta bättre bärighetsstandard än andra vägar. De undersökta broarna visar också omfattande brister, och en tredjedel av dem har bristfällig isolering. Broarna har betongskador, vilka orsakas av saltinträngning och frostsprängning. I är vi medvetna om behovet av snabba åtgärder och medel för att inte äventyra broarnas funktion och likaså för behörighetsupprustning av mindre vägar av betydelse för skogs- och industritransporter. Vi har därför i partimotion begärt ytterligare tillskott på 500 milj. kr. I motion vid fjolårets tog vi upp frågan om forskning på vägområdet och önskade en samordning med övriga nordiska länder. Enligt många entreprenörers uppfattning ligger efter exempelvis när det gäller markforskning och utveckling av material och ytbeläggning. har mer trafik men sämre forskning och sämre kvalitet på material och även sämre resurser. Det är naturligtvis inte bra om man använder samma materialkvaliteter över hela landet oavsett tjällossningsproblem eller inte. Det vore därför positivt om kunde samordna både forskning och provning av material med de övriga nordiska länderna, för att därmed åstadkomma ett bättre vägnät. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att forskning och provning inom vägväsendet samordnas med de övriga nordiska länderna.
mot · G902t307 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:T307 m. fl. (s) En översyn av reglerna för trafiktillstånd fraktas enskilda personers tillhörigheter genom flyttningsföretagens försorg. Villkoren för denna yrkestrafik regleras i yrkestrafiklagen och yrkestrafikförordningen. Yrkesmässig trafik får bedrivas endast av den som har trafiktillstånd. Innan ett tillstånd till beställningstrafik för godstransporter ges, skall begära yttrande från polismyndigheten på sökandens kyrkobokföringsort eller, om det gäller en juridisk person, på den ort där företagets ledning finns. får begära även andra uppgifter som behövs för att pröva en ansökan om yrkesmässig trafik. Trafiktillstånd gäller tills vidare. Om det finns särskilda skäl kan tillståndet begränsas till eller till vissa transporter. Trots denna kontroll förekommer det att konsumenter som anlitar flyttningsföretag kommer i kläm och gör ekonomiska förluster. Vid anlitande av flyttningsföretag är det vanligt att detta får nyckel till den flyttandes bostad, för packning före flyttning samt uppackning efter transport. Sammantaget rör det sig om miljonvärden. Men även för den enskilde kan det röra sig om mycket höga belopp, kanske hela livsinvesteringen. Om flyttgodset förstörs, vilka möjligheter finns det då för den enskilde att få ekonomisk kompensation? Skadas godset under flyttning genom brand eller trafikolycka, kan det via hem- och villahemförsäkringens s. k. bortaskydd utbetalas maximum , och vid stöld eller inbrott maximum . Det totala försäkringsskyddet åvilar flyttfirman. Det har förekommit såväl bränder, trafikolyckor som stölder och inbrott i samband med flyttningar där enskilda personer förlorat sina ägodelar utan att kunna få ut ekonomisk kompensation. T. o. m. har hela bohag försvunnit och sålts i utlandet. Flyttningsföretagen har saknat giltiga försäkringar för omhändertaget gods. De saknar också egna ekonomiska tillgångar för att kompensera den skadelidandes förluster. Flyttningsföretagen utbjuder sina tjänster via annonser i olika publikationer. Vid förfrågningar uppger de att de har trafiktillstånd och försäkringar. Men de uppger inte att försäkringen är ogiltig på grund av obetald premie. Från tillståndsgivande myndighet finns det enligt lag inget krav på att det skall finnas någon försäkring som gäller för omhändertaget gods. I likhet med resebyråbranschen, som inbetalar till garantifond, kan flyttningsföretag eller transportföretag enligt lag tvingas bevisa att de har en giltig försäkring som trafiktillstånd gäller. Infrias inte detta, skall inget trafiktillstånd beviljas, alternativt återkallas. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna för trafiktillstånd syftande till att transportföretagen innehar giltiga försäkringar gällande för tillståndsperioden. (s) () () ()