mot · G902437 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:437 m. fl. (m) Vissa inkomstförstärkningar på statsbudgeten, m. m. 1985/86:140) I propositionen föreslås bl. a. höjda punktskatter på olja, kol, naturgas och gasol på . De särskilda avgifterna för oljeprodukter och kol samt elektrisk kraft från kärnkraftverk föreslås få karaktären av skatter i stället för avgifter. Varken de föreslagna energiskattehöjningarna eller de till skatter ändrade avgifterna skall enligt propositionen få medräknas vid fastställande av den nedsättning av energiskatten som genom särskilda beslut medges industriföretag med hög energiförbrukning. Moderata samlingspartiet har i motion 1985/86.444 av () m. fl. yrkat avslag på samtliga förslag till skattehöjningar i proposition 140. Ett av skälen härtill är att vi inte vill acceptera den ökade rundgång som blir följden om ökade bidrag finansieras med ökade skatter. Vi finner det inte heller rimligt att finansiering av t. ex. höjda barnbidrag skall styra energiskatteuttaget. Detta har ökat mycket snabbt från 15 miljarder till 26 miljarder . Regeringens förslag om höjda energiskatter är knappast förenliga med uttalandet i årets finansplan (s. 7), att det svenska näringslivets konkurrenskraft måste bevaras och förbättras. Den svenska industrin är redan belastad med avsevärt högre energiskatter än industrin i alla andra jämförbara länder. De nu aktuella förslagen skulle medföra en kostnadsökning för vår industri med ca 800 milj. kr. Värst drabbas de energitunga branscherna med stor andel processindustri. Deras verksamhet är till stor del förlagd till områden med betydande arbetslöshetsproblem, och deras lönsamhet är i många fall otillfredsställande. De sänkta oljepriserna underlättar inte svenska företags konkurrens med företag i andra länder med avsevärt lägre energiskatter och ofta skatter, som kan avlyftas vid export. Oljepriserna har sjunkit inte bara för de svenska företagen utan även för deras utländska konkurrenter. Till bilden hör att beredskapslagringen medför avsevärda kostnader för industrin. Det hårdare lagringstvånget i medför lagringskostnader, som är ungefär dubbelt så höga som inom EG-området. Beträffande kolskatten föreslogs i motion 1983/84:47 av () m. fl. att skattesatsen skulle höjas etappvis, så att den var energineutral i förhållande till skatten på olja. Vi är sålunda inte främmande för en korrigering av skattesatserna, så att de blir i högre grad neutrala med hänsyn till energiinnehållet. Vi motsätter oss dock en höjning av skattetrycket, som äventyrar processindustrins konkurrenskraft. Till de företag som drabbas hårdast av regeringens förslag hör Cementa AB, som använder kol i sin cementtillverkning. Cementa önskemål om att kol som används i cementtillverkning skulle un dantas från skatt på samma sätt som kol och koks som används i metallurgiska skrev härom i sitt betänkande SkU 1983/84:9 (s. 20-21): Utskottet har viss förståelse för den framställning som gjort om motsvarande skattebefrielse vid cementtillverkningen. Med hänsyn till att bolaget åtnjuter s. k. energiskattenedsättning och att inte ens en fullständig skattebefrielse för kol skulle innebära någon lättnad i bolagets skattebelastning, finner utskottet inte skäl i att nu införa ytterligare undantag i energiskattelagen. Liksom näringsutskottet förutsätter skatteutskottet att regeringen vid sina överväganden i samband med beslut om nedsättning beaktar olika företags och branschers konkurrensförutsättningar både inom landet och internationellt. Regeringens tidigare beslut och framlagda förslag innebär enligt vår mening att framställningen från kommit i ett nytt läge och att skattebefrielse för kol som används i cementtillverkning nu bör medges. Regeringens beslut om gränser för nedsättning av energiskatter samt förslagen i proposition 140 ger även anledning att väcka en fråga av principiell innebörd, nämligen huruvida det är förenligt med tidigare riksdagsbeslut att viss del av energiskatten och föreslagna höjningar av denna inte skall få inräknas i nedsättningsunderlaget. Enligt lagen (1974:992) om nedsättning av allmän energiskatt skall sådan skatt inte överstiga av produkternas försäljningsvärde och ytterligare nedsättning kunna medges. Genom regeringens hantering av frågan synes vissa företag nu kunna drabbas av energiskatter överstigande . Även om inget formellt fel har begåtts, synes resultatet nu kunna bli ett annat än det med sitt tidigare beslut åsyftat. bör därför tillkännage som sin mening att den allmänna energiskatten i sin helhet bör få inräknas i nedsättningsunderlaget. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att beslutar medge undantag från energiskatt för kol som används i cementtillverkning, 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att, vid tillämpning av lagen (1974:992) om nedsättning av allmän energiskatt, den allmänna energiskatten i sin helhet bör få inräknas i nedsättningsunderlaget. () () () ()