ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Sf516 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf 516 () Flyktingbarnens situation Invandringen till har ändrat karaktär. Den rena arbetskraftinvandringen har i stort sett upphört och den dominerande invandringen är framför allt flyktingar. Flyktingarna kommer till från en akut situation i hemlandet, där man av olika skäl inte kan stanna kvar. Vistelsen i är för praktiskt taget alla flyktingar avsedd att vara , och många av dem, eller nästan alla, avser att återvända till hemlandet när förhållandena ändrats. Vistelsetidens längd är för flertalet flyktingar osäker. kan vistelsetiden begränsas till något eller , ibland kan återflyttning till hemlandet ske först i en oviss framtid. Att flytta hem är dock ett gemensamt mål för nästan samtliga flyktingar. De strävar självklart i en sådan situation efter att behålla språk, kultur och sedvänjor så långt som möjligt. Deras vistelse i värdlandet måste självklart inriktas på att underlätta en återflyttning och att vistelsen i så litet som möjligt påverkar dem till att bli "svenskar. Framför allt de små barnen lider svårt av flyktingsituationen. De små barnen har svårt att förstå varför uppbrottet är nödvändigt, varför man måste skiljas från den invanda miljön, från släkt och vänner, från lekkamrater. De små barnen har svårt att klara en omställning till en radikalt annorlunda situation. De små barnen har svårigheter därför att de ser att den närmaste familjen är orolig, upprörd, ledsen. Flykten från hemlandet sker ibland i former som gör att det råder ovisshet om var nära familjemedlemmar vistas. Det är därför utomordentligt angeläget att alla åtgärder vidtas för att tillförsäkra framför allt de mindre flyktingbarnen en trygg miljö. För de kommuner som tar emot flyktingar eller för invandrarverkets anläggningar är det angeläget att påverka vikten av att åtgärder vidtas speciellt för de små barnen, bl. a. att en pedagogisk verksamhet bedrivs och att man har hemspråksträning. Med hänsyn till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om flykingbarnens behov av psykologiskt stöd i invandrarverkets anläggningar och mottagarkommuner.
mot · G902Sf517 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf517 1985/86 Sf517519 Under den har man kunnat konstatera en hårdnande attityd mot de flyktingar som kommer till . Vårt land har av tradition haft en generös inställning till flyktingar. Kds anser att denna generositet står i överensstämmelse med den kristna broderskapstanken. är ett av de länder i världen som har den högsta levnadsstandarden. Vårt land kan därför mycket väl ta emot ett ökat antal flyktingar. Detta fordrar dock ett antal organisatoriska och opinionsbildande åtgärder. För att motverka rasistiska och diskriminerande tendenser, bör staten snabbt öka resurserna för mottagande av flyktingar och för utredning av deras bakgrund, så att inte enskilda kommuner får en för stor belastning. Av hänsyn till de asylsökande måste handläggningstiden avsevärt förkortas. För att öka rättssäkerheten bör polisen inte självständigt få direktavvisa asylsökande vid gränsen. Vid gränsstationerna bör personal från invandrarverket finnas för utredning och eventuellt beslut om direktavvisning. Möjligheterna att ta reda på hur det går för asylsökande som avvisas eller förpassas till andra länder måste ökas. bör åläggas att välja ut ett representativt antal förpassningsfall och noggrant följa dessa asylsökandes öden och rapportera för regeringen. Som suverän stat bör själv avgöra vilka personer som skall ha rätt att få sin flyktingstatus prövad. Därför bör avtalet med om kontroll av visering sägas upp. Det kan inte vara rimligt att vi låter en diktaturstat avgöra vem som skall ha möjlighet att prövas enligt de svenska flyktingbestämmelserna. bör inom verka för en mer generös men om möjligt likformig bedömning av flyktingar i de olika europeiska länderna. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag om hur ett ökat antal flyktingar kunde tas emot, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag om ökade resurser för mottagning av flyktingar och snabbare handläggning av asylärenden, 3. att beslutar att hos regeringen begära ändring i utlänningslagen innebärande att direktavvisning av asylsökande endast får ske efter beslut av invandrarverket, 1 1 1985186.3 sami. Nr S/5I7-519 4. att beslutar att hos regeringen begära förslag om Mot. skyldighet för statens invandrarverk att välja ut ett antal Sf517 avvisningsfall och följa de avvisades öden, 5. att beslutar att hos regeringen begära uppsägning av avtalet med om kontroll av visering hos genomresande, 6. att beslutar att hos regeringen begära förslag om åtgärder för att komma överens med övriga europeiska länder om en mer generös och om möjligt likformig bedömning av flyktingar.
mot · G902Sf519 · 1986-01-27 00:00:00 — h) förtur för familjer med barn vid invandrarverkets utredning av asylansökan så att beslut kan fattas , i) att bör ta initiativ till internationella förhandlingar med berörda parter om varje flyktingproducerande region, j) behovet av en ökning av flyktingkvoten, [2. att beslutar anslå ytterligare 25 milj. kr. () () () () () () 1 1985/86:Ju719. 2 1985/86:U231.
mot · G902Sk202 · 1986-01-14 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sk202 och () Särbeskattning av barns och föräldrars förmögenhet Hemmavarande barns förmögenhet samtaxeras med föräldrarnas förmögenhet till dess barnet uppnår . Denna sambeskattning leder till att familjen får - om den uppnår skattepliktig förmögenhet - betala avsevärt mer i förmögenhetsskatt än som vore fallet om föräldrars och barns förmögenhet beskattades var för sig. Men det är inte endast högre förmögenhetsskatt som kan drabba en sådan familj utan samtaxeringen begränsar även till rätten till ekonomiskt stöd från samhället. När det gäller skatteförhållandena för vissa barn har vi tidigare i motioner - senast i motion 1985/86:Sk211 - tagit upp hur orättvist reglerna om beskattning av barnpension slår. Vi vill i denna motion ta upp de orättvisor som drabbar familjer på grund av sambeskattningen av föräldrars och barns förmögenhet. I fjolårets motion (1984/85:1624) i denna fråga hade vi ett mycket påtagligt exempel på hur en familj kan drabbas av gällande regler. Enligt vår uppfattning saknas relevanta skäl för att sambeskatta förmögenheter så att man ökar förmögenhetsskatten för föräldrarna på grund av att deras barn har ärvt eller fått tillgångar. Det gäller i de flesta fall tillgångar som föräldrarna inte har någon förfoganderätt över utan endast en skyldighet att förvalta under överförmyndarens överinseende. Varför skall en familj, där ett barn förlorat en förälder, straffas genom högre förmögenhetsskatt? Det är en fråga man måste ställa sig. Och varför skall barnets egna tillgångar dessutom minska förutsättningarna att få samhällsstöd? Nuvarande regler måste av flera skäl ändras. Enklast sker detta och uppnås rättvisa om man slopar samtaxeringen av föräldrars och barns förmögenhet. Om det skulle anses behövas för att förhindra kringgående av skattereglerna skulle man eventuellt kunna behålla samtaxering av sådan del av barns förmögenhet vilken utgörs av gåva från förälder som bor tillsammans med barnet. Det särskilt omotiverade i att samtaxera fosterbarns och fosterföräldrars förmögenheter har påtalats i och under fjolårets i de icke-socialistiska skatteutskottsledamöternas reservation nr 18 till skatteutskottets betänkande SkU 1984/85:60. bör enligt vår mening för att skapa rättvisa och likställdhet mellan olika familjer hemställa om att regeringen skyndsamt utreder och lägger fram förslag om särbeskattning av barns och föräldrars förmögenhet och att motsvarande skall gälla fosterbarn och fosterföräldrar. 1* 1985/86.3 sami. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära skyndsam utredning och förslag om särbeskattning av barns och föräldrars förmögenhet, 2. att beslutar att hos regeringen begära skyndsam utredning och förslag om särbeskattning av fosterbarns och fosterföräldrars förmögenhet. () () 1985/86 Sk202
mot · G902Sk203 · 1986-01-14 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sk203 och () Slopande av skattefrihet för stipendier I regeringens proposition 1984/85:23 föreslogs att skattefriheten för vissa fackliga stipendier som gäller vid 1984 och taxeringar skall utsträckas , dvs. 1986 och taxeringar. Motivet för förlängningen är att den utvärdering skall göra inte har kunnat genomföras då tillräckligt underlag saknas. I det ursprungliga förslaget till lagstiftning (prop. 1982/83:157) sägs bl. a. följande; De stipendier inom fackföreningsrörelsen som det nu är tal om avser att möjliggöra kursdeltagande för sådana anställda som inte har rätt till ledighet för studier med bibehållen lön. Dessa kurser är normalt av relativt kortvarig natur, oftast . Stipendierna avser då att täcka inkomstbortfallet efter skatt. Om dessa stipendier för framtiden görs skattefria uppnås en bättre balans mellan sådana anställda som med bibehållna löneförmåner går på kurser och de som får denna möjlighet genom stipendier. Denna lagstiftning, som av skatteutskottet tidsbegränsades att gälla vid 1984 och taxeringar och som genom riksdagsbeslut utsträckts att gälla , innebär att fackföreningsrörelsen har kunnat lämna förtroendevalda skattefri ersättning för förlorad arbetsförtjänst i samband med kursdeltagande. För den enskilde blir nettoresultatet detsamma som om en normal beskattad ersättning för förlorad arbetsförtjänst hade utgått. För den fackliga organisationen som utbetalar stipendiet uppkommer emellertid stora vinster. Man undgår nämligen att betala det belopp som rätteligen skulle gått till stat och kommun i skatt och slipper erlägga lagstadgade arbetsgivaravgifter. Lagstiftningen, som strider mot grundläggande skatterättsliga principer, föranleds uppenbarligen av en strävan att stärka fackföreningarna ekonomiskt. Lagstiftningen om viss skattefrihet för stipendier bör därför avskaffas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avskaffa lagen (1983:447) om viss skattefrihet för stipendier enligt 19 § kommunalskattelagen (1928:370).
mot · G902Sk204 · 1986-01-14 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk204 vice talman och () Rätt för diabetiker m. fl. till skattereduktion för fördyrad kost För vissa sjukdomsgrupper leder kosthållet till betydande merkostnader. Det gäller bl. a. diabetiker och vissa grupper av mag- och tarmsjuka, som behöver fettreducerad eller glutenfri kost. har i en aktuell undersökning beräknat merkostnaderna, jämfört med normalkost, enligt följande: I skattelagstiftningen finns möjligheter för ovannämnda sjukdomsgrupper att yrka avdrag för väsentligen nedsatt skatteförmåga på grund av sjukdom m. m.. De beloppgränser som gäller för att komma i åtnjutande av detta extra avdrag i deklarationen är emellertid på en sådan nivå att knappast någon med heltidsarbete kan få göra detta avdrag. Därför föreslår vi att man i stället för att knyta avdraget till skatteförmågan och den taxerade inkomsten bör få rätt till ett avdrag på slutskatten, s. k. skattereduktion. Avdraget bör vara lika för alla med konstaterad diabetes samt mag- och tarmsjukdom. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om rätt till skattereduktion för fördyrad kost för personer med diabetes samt vissa mag- och tarmsjukdomar. 1985/86 Sk204
mot · G902Sk205 · 1986-01-10 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk205 () Generösare villkor för utnyttjande av skogskonto Skogen ger arbete åt många. Skogen ger landet stora exportinkomster - mest av alla näringar. Skogsindustrin kräver en hög och jämn råvarutillgång. Kapaciteten måste utnyttjas. Det är inte alla gånger det går. Det beror på skilda orsaker. En orsak är vårt skattesystem som inte stimulerar enskilda skogsägare att leverera råvara. Denna olägenhet skulle man kunna råda bot på om man förändrade insättningsreglerna för skogskonto. Genom att göra avsättningsreglerna generösare skulle det bli mera lönsamt att leverera råvara, och därmed skulle industrin tillföras betydande virkeskvantiteter. Med hänvisning till det framförda hemställs att hos regeringen begär förslag till generösare regler för utnyttjande av skogskonto.
mot · G902Sk206 · 1986-01-13 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sk206 Slopande av sambeskattningen i vissa fall Sorn grundprincip i det svenska skattesystemet gäller att var och en av två makar i skattehänseende skall betraktas som en självständig individ. Detta är viktigt såväl ur rättvise- som jämställdhetssynpunkt. Sambeskattningen är dock inte helt genomförd. Äkta makars förmögenhet sambeskattas liksom makars s. k. B-inkomster i den mån dessa överstiger . Om den ena makens B-inkomst är lägre än . får dock skillnaden mellan . och det lägre beloppet inte utnyttjas av den andra maken. I vad gäller förmögenhetsbeskattningen läggs till makarnas och sammanboendes med gemensamt barn förmögenhet också eventuella barns, styvbarns och t. o. m. fosterbarns förmögenheter. Sambeskattningen med barns förmögenhet är djupt otillfredsställande, då den medför att gifta och sammanboende med barn missgynnas i skattehänseende jämfört med barnlösa. Sambeskattningen med fosterbarn är helt horribel, eftersom fosterföräldrar inte får disponera över fosterbarns förmögenhet. Denna sambeskattning kan naturligtvis försvåra ensamstående barns möjlighet att över huvud taget få fosterföräldrar. har i sin anslagsframställning för /87 gjort följande uttalande: Ett problem i sammanhanget är sambeskattningen av B-inkomster. Det tillkrånglade regelsystemet medför att de skattskyldiga inte kan överblicka och räkna ut sin skatt själva. bemästrar uträkningen tack vare de möjligheter ADB-tekniken ger. det bör utredas om nackdelarna med att helt ta bort sambeskattningen av B-inkomster uppvägs av den förenkling det skulle innebära för de skattskyldiga. Utöver de synpunkter, som ovan angetts rörande rättvise- och jämställdhetsaspekter på sambeskattning av B-inkomster och förmögenheter tillkommer således den bristande rättssäkerhet som råder i ett system, där den enskilde skattskyldige själv inte kan räkna ut och kontrollera sin skatt. Det skattebortfall som skulle bli följden på statsbudgeten torde vara försumbart vid ett slopande av sambeskattningen på B-inkomster och förmögenheter. Alla skäl talar således för ett slopande! Med anledning av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om slopande av sambeskattningen av makars och barns förmögenhet och B-inkomster samt sambeskattning av fosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet. 1985/86 Sk206
mot · G902Sk207 · 1986-01-10 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sk207 och () Avskaffande av skogsvårdsavgiften Skogsvårdsavgiften är en av de mest orättvisa skatter som finns i det svenska skattesystemet. Den drabbar många skogsägare i län och övriga Smålandslän allt hårdare. Skogsskatten slår särskilt hårt mot alla skötsamma skogsägare. Den upplevs som en straffskatt av alla som vårdar sin skog enligt av samhället fastställda riktlinjer. Skogsvårdsavgiften har dessutom ökat i en lavinartad takt . Skatten bör enligt vår uppfattning omgående avvecklas. Att slopa skogsvårdsavgiften skulle upplevas som en stimulans för alla skogsägare som vill sköta sin skog. Att avskaffa avgiften skulle helt enkelt underlätta anskaffningen av den skogsråvara som skogsindustrin behöver för att säkra sysselsättningen åt tiotusentals anställda inom skogsindustrin i län och i de övriga Smålandslänen. Genom att avgiften har ökat kraftigt upplever allt fler skogsägare den som en straffskatt. Det går helt enkelt inte att finna några sakliga motiv för de kraftigt höjda skogsvårdsavgifterna. För en fastighet på ca 100 ha skog var avgiften . Samma fastighet har numera en avgift på . Man kan med rätta tala om en lavinartad höjning av denna extra punktskatt som drabbar skogsägarna. Samma ägare får som bekant dessutom vanlig inkomstskatt och arbetsgivaravgifter på de intäkter som man får från skogen. Det är stötande att skogsvårdsavgiften drabbar de skötsamma skogsägarna hårdast. De skogsägare som sköter sin skog enligt av samhället fastlagda regler beskattas hårt. Däremot kan mindre skötsamma skogsägare vinna på skatten genom att få olika bidrag till sin skogliga verksamhet. Det sker helt enkelt en omfördelning av skattemedel från skötsamma till mindre skötsamma skogsägare. Det borde rimligtvis ligga i intresse att utforma en politik som inte motverkar de syften som samhället vill uppnå med sin skogspolitik. Den kraftiga ökningen av skogsbrukets särbeskattning sker i då lönsamheten minskar inom skogsbruket. Dessutom utgör skogsvårdsavgiften ingen rättvis mätare på skogsägarnas betalningsförmåga. Avgiften kan t. ex. variera inom Södra skogsägarnas verksamhetsområde från . Dessa orimliga skillnader är ytterligare ett bevis för hur i grunden orättvis avgiften är. Alla skäl talar för att slopa skogsvårdsavgiften. En självklar konsekvens av en slopad skogsvårdsavgift blir givetvis att alla bidrag som betalas av medel som kommer in från avgifterna också slopas. Endast stödåtgärder som har rent regionalpolitiska syften bör behållas. Dessa bör givetvis som alla andra regionalpolitiska insatser finansieras via statskassan. Det är både rättvist och rimligt att näringen själv svarar för de skogsvårdande skyldigheter som åligger alla skogsägare. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att avskaffa skogsvårdsavgiften fr. o. m. . () () 1985/86 Sk207
mot · G902Sk208 · 1986-01-10 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk208 och () Lindring av kyrkoskatten Den som inte tillhör har enligt lag (1973:932) rätt till lindring i skattskyldigheten. Det står dock i 1 § att man måste vara mantalsskriven i landet för inkomståret. Detta har visat sig medföra orimliga konsekvenser. Den som arbetat utomlands och således ej blivit mantalsskriven i året före inkomståret men ändå arbetat här kommande år måste betala kyrkoskatt trots att vederbörande inte tillhör och inte heller tillhört den före perioden utomlands. Regeringen bör därför göra en översyn av denna paragraf så att den som utträtt ur erhåller lindring i skattskyldigheten även om han eller hon arbetat utomlands en periond. Regeringen bör återkomma med förslag till om detta. Med stöd av ovan anförda hemställs att hos regeringen begär översyn av reglerna för rätt till lindring av kyrkoskatten i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · G902Sk212 · 1986-01-14 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk212 m. fl. Översyn av beskattningsreglerna för stiftelser Med hänvisning tili vad som anförts i motion 1985/86:L207 hemställs att hos regeringen begär en särskild översyn av beskattningsreglerna för stiftelser. () ()
mot · G902Sk213 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk213 m. fl. Skattereduktion för ensamförälder, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:So604 hemställs 1. att beslutar att skattereduktion för ensamförälder och hemmamake, vad gäller barnfamiljer, höjs till , 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag innebärande att för privata dagmammor införa ett avdrag vid taxeringen om kostnadsersättning med /barn. . Åsling (c) . () () Per-O la ()
mot · G902Sk214 · 1986-01-03 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk214 m. fl. Ändrade regler för avdrag för resor till och från arbetsplatsen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:T209 hemställs att beslutar att den tid som det tar att lämna och hämta barn medräknas vid tidsvinstberäkning i enlighet med vad som anförs i motionen under avsnittet Avdrag för resor till och från arbetsplatsen. Per Stenmarck (m) () () ()
mot · G902Sk216 · 1986-01-16 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk216 () Investeringskonto för inköp av begagnade jordbruksmaskiner Jordbrukets investeringskonto ger lantbrukaren möjlighet att avsätta obeskattade pengar för kommande investeringar. Reglerna för att få ta medlen i anspråk kräver att investeringar görs i farbriksnya maskiner, medan däremot den lantbrukare som önskar köpa begagnade maskiner ej tillåts att ta fondmedlen i anspråk. Detta har medfört att försäljningen av nya maskiner och maskinimporten ökat som äldre maskiner skrotas . Det kan inte vara samhällsekonomiskt motiverat att bibehålla dessa regler då man i första hand bör se till att resurserna används på effektivaste sätt. Den lantbrukare som önskar ta investeringsmedel i anspråk bör kunna ges möjlighet att själv avgöra om han vill köpa en bättre begagnad maskin eller välja en ny, då det trots allt är han som står ekonomiskt ansvarig för att investeringarna blir lönsamma. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om en sådan ändring att jordbrukets investeringskonto får användas även till inköp av begagnade maskiner.
mot · G902Sk217 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk217 förste vice talman m. fl. (m) Upphävande av sambeskattningen av fosterbarn och fosterföräldrar Det är inte ovanligt att fosterbarn har viss förmögenhet. Detta gäller särskilt om föräldrarna avlidit och barnet ärvt sina föräldrar, lyft försäkringar osv. sambeskattas fosterbarnets förmögenhet med fosterföräldrarnas. Detta gäller trots att fosterföräldrarna inte får disponera över fosterbarnets förmögenhet. Resultatet blir i dessa fall högre förmögenhetsskatt för såväl fosterbarnet som fosterföräldrarna. Skärpningen kan i vissa fall bli så stor att en för barnet önskvärd placering över huvud taget inte kan komma till stånd. Trots upprepade motioner från moderat håll i denna fråga kvarstår denna sambeskattning. Vi yrkar därför att sambeskattningen skall upphöra års taxering. På utskottet måtte ankomma att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att upphäva sambeskattningen av fosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet . () ()
mot · G902Sk218 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk218 () Beskattningen av fastighet i utlandet Enligt anvisningar skall utländsk fastighet/fritidshus deklareras på blankett , hyresfastighet. Som intäkt skall tas upp hyra som gäller på platsen. Denna intäkt skall beräknas oberoende om fastigheten är bebodd eller inte. Därutöver upptas fastigheten till förmögenhetsbeskattning och fastighetsbeskattning i förekommande land. De relaterade reglerna förefaller orimliga. Intäkt av hyra bör endast ske för den tid fastigheten bebos. En översyn av dessa bestämmelser bör ske. Mot bakgrund härav hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en översyn av beskattningsreglerna för utländsk fastighet/fritidshus.
mot · G902Sk219 · 1986-01-16 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk219 m. fl. (s) Avdragsrätten för långpendlare I ett läge med stora regionala skillnader på arbetsmarknaden är det ett samhällsintresse att stimulera rörligheten. För var och en som kan finna ett arbete gör samhället avsevärda besparingar. För de regioner som har en svag arbetsmarknad är det ett stort värde om långpendlaren kan behålla sin anknytning till regionen för att lättare kunna återbördas den dag regionalpolitiken eller andra omständigheter gör att han/hon behövs på hemmaplan igen. Ensamstående och sammanboende utan barn har inte rätt till avdrag i deklarationen för resor mellan arbetsort och hemort. En enkel och effektiv stimulans av rörligheten på arbetsmarknaden vore att införa avdragsrätt för långpendlare oavsett civilstånd. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna för avdragsrätt för långpendlares resekostnader. () () () ()