ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Sf312 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf312 () Tandvården för barn och ungdom I tandvårdslagen understryks att vården skall bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet. Landstingen skall enligt lagen planera all tandvård, både den egna och den privata. Landstingen skall också genom folktandvården svara för tandvård av barn och ungdomar . Vidare kan inte privata tandläkare ansluta sig till tandvårdsförsäkringen utan medgivande. Patientens självbestämmande är, genom regler som ovan nämnts, obefintlig. Patienter får om de väljer tandläkare utanför folktandvården själva betala hela behandlingskostnaden. Utan en tjock plånbok är alltså nu valfriheten obefintlig. Inte enbart folktandvården bör ha ansvar för barn- och ungdomstandvård utan även privata tandläkare skall få anlitas. Alla som enligt lag skall behandlas av folktandvården bör därför inordnas i en allmän tandvårdsförsäkring. Den åtgärden tillsammans med frihet för tandläkarna att arbeta efter tandvårdsförsäkringens ersättningsbestämmelser, innebär att respekten för patientens självbestämmande blir en realitet. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om ändring av nu gällande regler för barn- och ungdomstandvård.
mot · G902Sf313 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86: SO 13 () Läkarbristen i glesbygd Läkarbristen inom svensk hälso- och sjukvård är uppenbar för många enskilda och familjer. I vissa regioner, framför allt glesbygd, är läkarbristen minst sagt bekymmersam. Kds instämmer i den nya hälso- och sjukvårdslagens målsättning om en lika rätt till hälso- och sjukvård var man än bor i landet. Om detta skall kunna genomföras krävs en jämnare fördelning av sjukvårdsresurser och läkartillgång. Den s. k. Dagmaröverenskommelsen syftar dels till att ge en rättvisare fördelning av sjukförsäkringsavgifterna, dels att ge möjlighet till en jämnare fördelning av läkare i landet. Kds delar den grundläggande principen beträffande en rättvisare regional fördelning av sjukvårdsresurserna. Även om det är för tidigt att slutligt utvärdera Dagmarreformen torde det stå klart att reformens syfte inte uppnåtts till fullo. Genom handläggningen i vissa landsting snarare förstärks den regionala obalansen. Många nya fasta läkartjänster måste tillföras storstadsregionerna, när landsting begränsar verksamhetsmöjligheterna för fritidspraktiker. Därmed blir möjligheten att rekrytera läkare till glesbygd ännu mindre. Det lär knappast inte heller vara möjligt att förmå landstingen att solidariskt fördela nytillskottet av läkare. Dagmaröverenskommelsen innebär att privatpraktiker kan arbeta vidare på oförändrade villkor och att fria etableringsmöjligheter finns i huvuddelen av landet. Dessa skall inordnas i landstingens vårdplanering. Mycket av diskussionen har rört sig om de olika landstingens handläggning av avtalen med fritidspraktiker. Kds menar att problemen skall ses ur patientens synvinkel och att landstingen därför efter behov bör utnyttja den resurs fritidspraktikerna utgör. En av de största bristerna i dagens sjukvårdspolitik är svårigheterna att få hembesök av läkare på jourtid. Avtalen med fritidspraktiker bör inte minst inriktas på att åtgärda denna brist. Enligt kds uppfattning måste Dagmarreformen förändras så att de ovan beskrivna effekterna elimineras. För detta krävs snarare stimulansåtgärder än kontroll och dirigering. För att stimulera läkare att söka sig till glesbygd bör i nuvarande läge även okonventionella metoder övervägas. En möjlighet är att erbjuda läkare avskrivning av en del av studieskulderna om de uppehåller en tjänst i en av läkarbrist drabbad region under t. ex. . Kds-förslaget om införande av rätt att vid beskattningen dela familjeinkomsten på makar (se skattepolitiska motionen) skulle också underlätta ett 1 1985/86 Sf313319 beslut om bosättning i ett glesbygdsområde även om det vid flyttningstid- Mot. fället skulle råda brist på lämpligt förvärvsarbete för make/maka. förslaget begränsas överföringen till fyra gånger basbeloppet. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om att läkare som förbinder sig att upprätthålla tjänst i av läkarbrist drabbad region skall få en del av studieskulden avskriven.
mot · G902Sf314 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sf314 Omkring 300000 personer har färdtjänst. Färdtjänsten är olika utformad i kommunerna beroende på de olika förutsättningarna. En del har knutit priset på färdtjänstresorna till kollektivtrafikens taxor. I en del kommuner får den resande betala en procentuell avgift på taxameterpriset. I en del kommuner är antalet resor obegränsat. I andra kommuner åter är resandet begränsat till ett visst antal resor . Oavsett hur systemet är utformat i detalj så är färdtjänstresorna subventionerade av samhället och staten lämnar bidrag till kommunerna för detta. I vanliga fall förstås inte sjukvårdsresor med färdtjänsten därför att sjukresor ersätts från med det belopp som överstiger . I de flesta fall innebär det att den som har färdtjänst får betala mera för sjukresor/behandlingsresor än för övriga resor. Det upplevs också onödigt byråkratiskt att olika typer av resor subventioneras från olika håll. Här borde en samordning av statens bidrag ske på så sätt, att staten minskar sitt anslag till sjukförsäkringen med det belopp som sjukresor/behandlingsresor för den som har färdtjänst kostar och att detta belopp i stället tillförs statens bidrag till kommunerna för färdtjänsten. I villkoren för detta statsbidrag bör sedan föreskrivas att kommunernas färdtjänst skall gälla för sjukresor/behandlingsresor i obegränsad mängd och att egenavgiften för dessa resor inte får överstiga . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om färdtjänsten.
mot · G902Sf315 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: SO 15 () Höjd delpension Möjligheten för personer att ta delpension infördes . 14560 svenskar utnyttjade redan första året möjligheten, och antalet ökade snabbt åren därefter. ändrades lagen om delpensionsförsäkringen så att de som tar ut delpension får av inkomstbortfallet från försäkringen. fick man ersättning för av inkomstbortfallet. Sänkningen av delpensionen innebar att antalet deltidspensionärer minskade och att de som tar ut delpension inte går ner i arbetstid lika mycket som . Man tar sextimmarsdag i stället för halvtid. Enligt fanns det 1984 47204 delpensionärer i . Året innan var antalet drygt 54000 och 1980, året innan sänkningen skedde, var antalet 67 837. har således antalet deltidspensionärer minskat med mer än 20000. Antalet kvinnor med delpension har inte minskat lika drastiskt som antalet män. Kvinnliga deltidspensionärer har minskat , manliga deltidspensionärer . Möjligheten att ta ut delpension är för många ett lämpligt sätt att trappa ned sin yrkesverksamhet inför pensionen. Det gäller speciellt för dem som har fysiskt tunga arbeten där man upplever sig sliten. Genom att delpensionen är enbart av inkomstbortfallet är det ekonomiskt omöjligt för många som skulle vilja att utnyttja möjligheten till deltidspension. Det gäller främst dem med låga eller medelgoda inkomster, och till den gruppen hör de flesta med tungt kroppsarbete. För en normalinkomsttagare innebär skillnaden mellan och kompensation om man tar halvtidspension. Kostnaden för att höja delpensionen till är svår att beräkna beroende på hur många som söker deltidspension efter en höjning. Om lika många skulle söka deltidspension efter en höjning som blir det en merkostnad på drygt 700 milj. kr. Noteras bör dock att en av orsakerna till att antalet deltidspensionärer var så högt 1980 var att man visste att villkoren skulle försämras. I den s.k. delpensionsfonden finns drygt 700 milj. kr. Det innebär att pengar finns för att under åtminstone finansiera en höjning av delpensionen till den ursprungliga nivån. Kds ser en höjning av delpensionerna som en mycket viktig social fråga. En reform som i första hand skulle välkomnas bland människor, med fysiskt och psykiskt slitsamma arbeten, som önskar trappa ner inför pensioneringen. Eftersom samhällsekonomin är ansträngd bör återställandet av delpensionerna till de gamla reglerna, dvs. kompensation av inkomstbortfallet, ske successivt fr. o. m. . Lämpligen kan återställandet ske så att delpensionerna höjs till 1987, 1988 och fr. o.m. Detta innebär troligtvis också att de medel som finns i delpensionsfonderna räcker för att finansiera en höjning . Med anledning av det ovan anförda föreslås att beslutar att hos regeringen begära förslag till höjning av delpensionerna i enlighet med motionen. 1985/86 Sf315
mot · G902Sf316 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sf316 () Pensionstillskott för pensionär utan ATP När ATP-systemet infördes lämnades möjlighet för företagare att stå utanför pensionsförsäkringen. Tanken var den att de i stället kunde spara i det egna företaget, i det egna hemmet eller teckna privat pensionsförsäkring. har pensionstillskottet till folkpensionärerna byggts ut. Det är samordnat med ATP på så sätt att om ATP-pension saknas utbetalas ett pensionstillskott på av basbeloppet vilket innebär . Utgår ATP minskas pensionstillskottet med ATP-pensionen. För den som stått utanför ATP-systemet utgår inget pensionstillskott. På många sätt utgör detta en diskriminering av den som stått utanför ATPsystemet. Detsamma gäller efterlevande änkor till män i samma situation. Många som tillhör ATP-systemet och får liten ATP-pension får del av pensionstillskottet därför att ATP-pensionen inte kommer upp i den summa som pensionstillskottet gör. Det finns inga skäl att kräva att de som ställde sig utanför ATP-systemet, men i övrigt hade samma livsvillkor som de som gick in i ATP-systemet, nu i pensionshänseende skall behandlas annorlunda. Gör man det kräver man i praktiken en betydligt högre avkastning för de ersättningsinvesteringar de trodde skulle trygga deras ålderdom. De bör därför få pensionstillskottet efter samma principer som deras jämnåriga kamrater i ATP-systemet. Det innebär att deras pensionstillskott skall minskas med avkastningen/inkomsten från det objekt de valt som ersättning för ATP-systemet. I några fall när detta av olika skäl inte existerar bör de få fullt pensionstillskott. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om grunder för beräkning av pensionstillskott för de folkpensionärer och änkor som bara har folkpension utan pensionstillskott.
mot · G902Sf319 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sf319 och () Ersättning från den allmänna försäkringen för anhörigvård av psykiskt utvecklingsstörda Psykiskt utvecklingsstörda, även i vuxna åldrar, vilka ofta drabbats av kommunikationssvårigheter i kontakten med omgivningen, utsätts i samband med sjukhusvård för extra stora påfrestningar. Deras reaktion i en främmande, för dem ofta skrämmande och oförståelig miljö kan bli våldsam, till skada i första hand för deras egen person, men även till men för behandlingsresultatet och sjukvårdspersonal. För att i möjligaste mån undvika detta kan närvaro av en nära anhörig påfordras. Den anhörige kan därvid åsamkas betydande inkomstbortfall. För att åtminstone ekonomiskt kunna underlätta situationen för dessa hårt drabbade psykiskt utvecklingsstördas anhöriga bör dessa kunna erhålla viss ersättning från den allmänna sjukförsäkringen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ersättning från den allmänna sjukförsäkringen för anhörigvård av psykiskt utvecklingsstörda i vissa fall i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G902Sf320 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sf320 Lägre sjukförsäkringsavgift för små och medelstora företag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N305 hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om minskad sjukförsäkringsavgift för de mindre och medelstora företagen.
mot · G902Sf322 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf322 och () Arbetsgivaravgiften inom idrotten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86: Sk328 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs beträffande gräns för uttag av arbetsgivaravgift inom idrotten.
mot · G902Sf324 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sf324 () Förbättrade konventioner om sjukvårdskostnader har konventioner med ett flertal länder vad gäller socialförsäkringar. utger en broschyr, som talar om vad och hur man skall göra, om man blir sjuk utomlands. Så långt är allt gott och väl, men tyvärr kan den enskilde utsättas för obehagliga överraskningar vid besök utomlands beroende på särskilt byråkratiska förhållanden i det enskilda landet. Ett ex: Dottern i en familj insjuknade vid besök i . Enligt bestämmelserna kan man i vissa länder, däribland , få fri sjukvård eller sjukvård till nedsatt kostnad, om man först visar upp sitt försäkringsbesked med kupong vid besök hos behörig försäkringsinrättning. I det här fallet insjuknade flickan och någon försäkringskassa var inte öppen. Alltså fick föräldrarna betala läkarvård och sjukvårdskostnader utan någon som helst ersättning. Det gick heller inte att reglera saken vid familjens återkomst till . Det borde vara möjligt att åstadkomma ett system, som ger besökare i aktuella länder, t. ex. och , möjlighet att få ersättning från även om inte försäkringsbeskedet uppvisas i förväg vid utländsk försäkringsinrättning. Det borde kunna ske någon form av clearing mellan länderna i ett dylikt fall, så att ersättning åtminstone kunde utgå vid återkomsten till . Med stöd av det ovan sagda hemställer undertecknad att hos regeringen begär åtgärder i syfte att förbättra konventionerna inom sjukförsäkringen, så att ersättning för läkarvård och sjukvårdskostnader utomlands kan utgå även om försäkringsbesked ej uppvisats på försäkringsinrättning före läkarbesök.
mot · G902Sf325 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf325 och () Slopad åldersgräns för föräldrapenning vid tillfällig vård av handikappat barn Föräldrar till handikappade barn har rätt till föräldrapenning vid tillfällig vård av barn . Psykiskt utvecklingsstörda människor t. ex. som bor hos sina föräldrar har ingen som helst möjlighet oavsett ålder att klara sig själva vid en sjukdomssituation. Så länge den handikappade bor i föräldrahemmet tvingas en av föräldrarna ta ledigt från sitt arbete för att vårda sitt barn. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att åldersgränsen slopas för rätt till föräldrapenning vid tillfällig vård av handikappade barn som bor i föräldrahemmet.
mot · G902Sf326 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sf326 m. fl. (m) Reglerna om uppskjuten invandrarstatus har det ställts frågor och väckts interpellationer och motioner av ledamöter från samtliga politiska partier beträffande reglerna om uppskjuten invandrarstatus och konsekvenserna av dessa för utländska kvinnor som kommit till genom äktenskap med antingen svenska män eller utländska medborgare som redan har uppehållstillstånd i landet. De har besvarats med att mänskliga hänsyn togs och skulle tas till kvinnor som på grund av skilsmässa riskerade att utvisas ur . Många har också fått stanna av humanitära skäl. har några fall kommit till allmän kännedom där en utvisning som i sista stund inhiberats skulle ha kunnat få tragiska följder. Från många människor som är väl insatta i förhållandena hör man också om invandrarkvinnor som är offer för allvarlig misshandel men som hellre härdar ut de två åren än riskerar att bli utvisade. Den möjlighet som svenska kvinnor har att söka hjälp står i praktiken inte invandrarkvinnorna till buds - de vågar inte söka upp en kvinnojour. Att med lagens hjälp förhindra skenäktenskap är i och för sig vällovligt, men mot detta måste vägas de icke önskvärda konsekvenserna av regeln om uppskjuten invandrarstatus. Ett betydande antal människor får hemortsrätt i genom äktenskap eller motsvarande. Vid ansökan om UT måste myndigheterna penetrera de omständigheter som lett till anknytningen. När vederbörande kommit till finns det knappast resurser att kontrollera dem, och frågan är om det ens är önskvärt. Kanhända är det att ompröva praxis, så att man inte försätter kvinnor i den tvångssituation som vi beskrivit. Med hänvisning till vad vi anfört hemställer vi att hos regeringen begären redovisning av erfarenheterna av uppskjuten invandrarstatus och möjligheten till en omprövning av praxis. () ()
mot · G902Sf329 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf329 () Reglerna om förtidspension för den som uppburit kontant arbetsmarknadsstöd Det förekommer att personer som i princip uppfyller villkoren för KAS på grund av t. ex. änkepension eller livränta får stödbeloppet reducerat till . I så fall utbetalas inget stöd. Enligt lagen om allmän försäkring tillkommer rätt till förtidspension den som fyllt och är utförsäkrad från arbetslöshetskassa eller uppburit KAS . tolkar dock begreppet uppburit bokstavligt vilket innebär att den som av olika skäl fått KAS reducerat så att ersättning inte utgått, inte uppfyller det krav som ställs i lagen om allmän försäkring. Det finns anledning att se över denna bestämmelse i lagen. Med stöd av det ovan anförda yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om en översyn av lagen om allmän försäkring.
mot · G902Sf330 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sf330 () Översyn av reglerna om ersättning för vård av sjukt barn erhåller föräldrar ersättning från sjukkassan för vård av sjukt barn i . Avsikten är att föräldrar inte skall behöva lämna ett sjukt barn utan tillsyn på grund av ekonomiska skäl. I vissa fall kan dock föräldrarna ha en sådan arbetssituation att de har mycket svårt att stanna hemma från arbetet. Våra kommuner drar ner på tjänster som dagbarnvårdare för sjuka barn av ekonomiska skäl och hänvisar till ersättningen från sjukkassan. Därigenom kan i vissa fall en mycket svår situation uppstå som kan resultera i att det sjuka barnet ändå blir lämnat utan tillsyn eller att en förälder tvingas stanna hemma trots att mycket stora problem uppstår i vederbörandes arbetssituation. Detta kan gälla trots att tillsynsfrågan hade gått att lösa på ett fullt tillfredsställande sätt med hjälp av någon anhörig eller annan person. Om reglerna för ersättning för vård av sjukt barn i hemmet ändrades så att ersättning också skulle kunna utgå till annan som tar på sig vårduppgiften, fortfarande inom ramen , skulle dessa problem kunna lösas på ett för alla parter bra sätt. Det finns därför anledning till en översyn av nuvarande ersättningsregler i syfte att åstadkomma ett mera flexibelt system. Med hänvisning till vad som anförs föreslår jag att beslutar att hos regeringen hemställa om en översyn av reglerna för ersättning från sjukkassan för vård av sjukt barn i hemmet i syfte att göra det möjligt att låta ersättning utgå även till annan vårdare än förälder.
mot · G902Sf331 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sf331 och () Ändring av sjukreseförordningen Enligt 10 § i sjukreseförordningen (1975:964) skall ett karensbelopp avräknas från den sammanlagda resekostnaden som den försäkrade får ersättning för. Vi har inget att invända mot att karensbelopp avräknas, men tillämpningen av denna regel medför olägenheter för barnfamiljer. Om en familj med två barn t. ex. samordnar tider för barnens sjukbesök och inte har annan kommunikationsmöjlighet än egen bil, gör sjukkassan avdrag för två karensbelopp. Detta trots att endast en resa företagits. Om samma familj låter bli att göra denna samordning får man ersättning för två resor. Sjukkassornas tolkning av denna paragraf uppmuntrar inte till kostnadsbesparingar. Vi föreslår därför att 10 § ändras, så att kostnaderna minimeras för såväl den enskilde som samhället. Enligt 13 och 14 §§ i ovannämnda sjukreseförordning får ersättning för övernattning lämnas med högst . Denna bestämmelse har medfört att vårdsökande fått företa resor med övernattning i hemmet då detta utifrån gällande ersättningsbestämmelser varit ekonomiskt mest fördelaktigt för den vårdsökande. För samhället har det däremot varit dyrare. En ändring bör därför enligt vår mening göras i ovannämnda paragrafer. Sjukkassorna bör få möjlighet att ersätta den verkliga kostnaden för övernattning om denna blir lägre än motsvarande resekostnad. Denna ändring i sjukreseförordningen skulle vara till fördel såväl för den enskilde som för samhället. Med hänvisning till ovanstående hemställs att begär att regeringen vidtar förändringar i sjukreseförordningen i enlighet med motionen. () () 1 1985/86.
mot · G902Sf332 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sf332 () Utredning om förlängd föräldrapenning och lägre pensionsålder Att ha ett arbete handlar om mer än att arbeta. Det handlar om att möta och lära känna andra människor. Det handlar om att göra rätt för sig. Vårt samhälle ser ner på den som saknar arbete och tvingas böja på huvudet och acceptera bidrag i olika former. Hur skall vi då skapa fler arbetstillfällen? Hur skall vi bryta ner den defaitism som härskar och präglar de åtgärder som vidtagits? Regeringen har misslyckats i kampen mot arbetslösheten. Det är oroande att sysselsättningen har ökat så litet trots den pågående högkonjunkturen och devalveringarna. Jämfört med 1980, då vi hade samma konjunkturläge som 1985, är arbetslösheten högre och fler personer sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Antalet partiellt arbetslösa har ökat och arbetslöshetstiderna har förlängts. Jag vill slå vakt om den fulla sysselsättningen, och för detta krävs en förändring av den sociala reformpolitiken. Arbetsmarknadens oförmåga att skapa de arbetstillfällen som arbetskraftsutbudet efterfrågar är uppenbar. Denna oförmåga måste betraktas som permanent. Därför måste en strävan från myndigheterna vara att anpassa arbetskraftsutbudet till efterfrågan. Denna anpassning måste vila på socialt acceptabla reformer. Dessa reformer skall också upplevas av en bred allmänhet som en social utveckling av välfärdspolitiken. I denna motion önskar jag att utredning verkställs vad gäller två reformer som radikalt minskar arbetskraftsutbudet. Enligt flera expertuttalanden skulle barn, under sina tre första levnadsår, må bättre och få en gynnsammare personlighetsutveckling om de vistades tillsammans med föräldrar och syskon under dessa första år. Det skulle vara socialt acceptabelt och hälsas med stor glädje i vida kretsar om föräldrarna gavs ekonomiska möjligheter att sköta de egna barnen under deras tre första levnadsår. De ekonomiska alternativen är två, föräldrapenningen omfattar barnens tre första levnadsår eller vårdnadsbidrag. Pensionsåldern borde kunna sänkas. Arbetslivet utvecklas och förändras utomordentligt snabbt. Detta kan för många kännas frustrerande. En del skulle säkert önska att det fanns möjligheter att lämna arbetslivet än vad de har möjlighet till. Planeringen för den nya period som inträder skulle sannolikt underlättas, då den lägre åldern borde göra det lättare att ställa om sig till de nya förutsättningarna. För att varje människa själv skall kunna avgöra vilken dag som är den lämpligaste att lämna arbetslivet bör pensionsåldern göras rörlig, förslags Pensionsersättningen skall inte reduceras om man önskar lämna arbetslivet . Dessa reformer kostar självfallet en del, men finns möjligheter till minskade kostnader för arbetsmarknadsåtgärder, socialbidrag, barnomsorg, kontant arbetsmarknadsstöd etc. För att kunna göra riktiga ställningstaganden rörande de ekonomiska konsekvenserna krävs en förutsättningslös utredning. att hos regeringen begär en utredning av de ekonomiska konsekvenserna av förlängd föräldrapenning () samt av möjlighet till lägre pensionsålder (). 1985/86 Sf332 11 1985/86.3 sami. Nr Sf331 -335