ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902A462 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A462 och () Stödet till de mindre företagen i är ett utsatt län beträffande näringsliv och sysselsättning. Många av de större företagen förändrar sin verksamhet och krymper antalet sysselsatta. Flyttlassen rullar mot storstadsregionerna i ökad takt. förblöder inte minst på ungdom. måste stora förhoppningar ställas på den mindre företagsamheten inom industri, hantverk och lantbruk för att skapa nya arbetstillfällen. Därför måste olika åtgärder snabbt vidtas för att skapa bra förutsättningar för detta. har i olika partimotioner angett många reformer och åtgärder som måste till. Vi vill i det följande ta upp några åtgärder som på ett speciellt sätt berör . Under medverkan i regeringen infördes ett särskilt statsbidrag för regionalpolitiska insatser i länen. Genom att detta stöd står till länsstyrelsernas förfogande kan det snabbt komma ut till verksamheter som är utvecklingsbara och synnerligen viktiga för sysselsättning och verksamheter i utsatta orter. Erfarenheterna i bl. a. visar också att dessa regionalpolitiska medel har varit mycket verkningsfulla för att rädda sysselsättning och bidra till överlevnadsmöjligheter i utsatta bygder. I vårt län är detta statsbidrag 34 milj. kr. Detta belopp har fördelat med 18 milj. kr. till lokaliseringsbidrag, och 16 milj. kr. fördelas till stöd i företag i glesbygd, kommersiell service i glesbygd, 1KS, hemarbete i glesbygd och regionalt utvecklingsarbete. Alla stödformer har stor efterfrågan och i vissa fall är större delen av bidraget förbrukat efter halva budgetåret. Särskilt stor är efterfrågan på lokaliseringsbidrag, som beräknas bli helt otillräckligt. Med hänvisning till partimotion om regionalpolitiken med bl. a. förslag om höjd ram till länsstyrelseanslagen föreslår vi att länsanslaget för uppräknas till 50 milj. kr. för /87. Avgiftslättnader för de mindre företagen har föreslagit att sjukförsäkringsavgiften skall sänkas för de 15 första i företagen. Det är med struktur av företagsamhet angeläget att regeringen kommer med förslag i frågan. För att stimulera egenföretagarna att anställa enstaka medarbetare bör Mot. också övervägas att helt ta bort sjukförsäkrings- och sociala kostnader för A462 en anställd utöver företagaren. Likaså bör den särskilda arbetsgivaravgiften på lättas för egenföretagare genom ett avgiftsfritt schablonbelopp på . Genom att sänka kostnader för de mindre företagarna och genom en ordentlig sänkning av utgiftsräntorna kan många nya arbetstillfällen skapas inte minst i . Med stöd av ovanstående hemställs 1. att beslutar att länsanslaget bör uppräknas till 50 milj. kr. för /87, 2. att i övrigt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande insatser för att stärka de mindre företagen. () ()
mot · G902A464 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A464 och (m) Differentierad inkomstbeskattning som regionalpolitisk medel Det krävs regionalpolitiska åtgärder för de stödområden som har de sämsta förutsättningarna. I princip omfattar det inland. Försök har gjorts med generella åtgärder som t. ex. nedsättning av socialavgifter. Riktade åtgärder förekommer i en mängd olika former med flera olika sorts bidrag och lån. Resultat har nåtts, men inte alltid i den omfattning som har förväntats. Ofta har svårigheterna bestått i att rekrytera nyckelpersoner till stödområdena. Detta gäller i stor utsträckning näringslivet, men även inom den offentliga sektorn råder det brist på vissa personer med specialkunskaper, t. ex. läkare och annan sjukvårdspersonal. En orsak till dessa svårigheter är den höga kommunalskatten i glesbygdskommuner som gör det mindre attraktivt för en familj att bosätta sig där, speciellt som det kan vara svårt förden medföljande maken att erhålla arbete. Företagen måste locka med en högre lön för att kompensera de höga kostnaderna. Detta i sin tur medför påfrestningar på företag som är beroende av specialarbetskraft och verkar hämmande på viljan till risktagande. För att komma till rätta med dessa problem bör möjligheter till en differentiering av den statliga inkomstbeskattningen som regionalpolitisk instrument utredas i syfte att uppnå skattelättnader för fysiska personer. En sådan åtgärd för inte med sig så höga kostnader i förhållande till det totala regionalpolitiska stödet och kan även tänkas ha ett starkt dynamiskt inslag och bli självbärande. Det bör ankomma på regeringen att i särskild ordning genomföra en utredning för att närmare analysera och studera en differentierad inkomstbeskattning som regionalpolitisk medel. Effekterna på såväl fysiska som juridiska personer bör studeras liksom vilken modell för geografisk indelning och differentiering som kan vara lämplig. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om en differentierad statsskatt som regionalpolitisk! () (m)
mot · G902A465 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A465 m.fl. (vpk) Enhetliga socialavgifter budgetproposition, bil. 14 industridepartementet, upptas under littera C 6 ett belopp av 310 milj. kr. Beloppet utgör kostnad för nedsättningar i socialavgifter och allmän löneavgift inom vissa näringsgrenar i . Viss del av anslaget under littera C 7 anges också bestå av dylika kostnader, men konstruktionen är där annorlunda. kommunisterna har motsatt sig detta slag av nedsättningar, och vi yrkar därför nu avslag på förslaget under littera C 6. Våra huvudargument är tre. Det första principiellt. Statliga skatter och avgifter till socialförsäkringssektorn tillhör jämte vissa andra pålagor ett nationellt system av medborgerliga skyldigheter. De finansierar systemet av medborgerliga sociala rättigheter och allmänna nyttighetcr. Skyldigheterna bör därför ha samma utformning över hela landet och för alla berörda. Nedsättningar i berörda slag av avgifter får en skev fördelningspolitisk verkan. De bidrar till att dränera socialförsäkringssystemet och måste ersättas med skattemedel, som väsentligen härrör från vanliga inkomsttagare. Den regionalpolitiska verkan av denna typ av avgiftsnedsättningar är tvivelaktig och kan i sämsta fall utgöra en lockelse för icke helt sunda typer av verksamheter. Staten har ingen möjlighet att ställa krav på motprestationer. Det är fråga om ren subvention, vars vidare användning man inte från det allmänna har någon insyn i. Mot bakgrund av vad här anförts föreslås 1. att beslutar att avslå budgetpropositionens förslag under bil. 14 littera C 6 (.) till ersättning för nedsatta socialavgifter, 2. att beslutar att nedsättningen av socialavgifter i berörda område skall upphöra. (vpk) (vpk) Järn (vpk) (vpk) , (vpk)
mot · G902A466 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A466 (vpk) Sysselsättningsskapande åtgärder i 1 en särskild motion har jag redogjort för situationen på arbetsmarknaden i . I denna motion vill jag peka på ett område där arbetsmarknadssituationen är mycket oroande, det gäller . Under en rad av år har industrier lagts ned, dessutom har befintliga företag genomfört betydande personalminskningar. Antalet arbetslösa är mycket högt. Det är i första hand ungdomen och kvinnorna som drabbats. De sociala problemen är märkbara. domineras i stor utsträckning av några stora privata företagskoncerner. Dessa företags hänsynslösa rationaliseringar har starkt bidragit till den höga arbetslösheten. De insatser som gjorts från för att mildra storfinansens härjningar har hänsynslöst attackerats av vissa privata storföretag. Det gäller kommuns satsning på Kätting. Spelet kring detta företag är en utmärkt studie i hur privata banker och företag utövar sin oinskränkta makt över kommuner och människor utan något som helst socialt eller samhälleligt ansvar. Affären Kätting borde också vara en väckarklocka för ledande kommunalpolitiker som mer eller mindre aningslöst hamnade i storfinansens klor. Viktigt är att regering och riksdag tar sitt ansvar för att åstadkomma en positiv utveckling i . Det finns en rad åtgärder som kan vidtas och som skulle får gynnsamma effekter för kommunens näringsliv och sysselsättning. I finns fortfarande en betydande tillverkning av papper och pappersmassa. Där finns också träindustri. En högre förädlingsgrad inom denna industrisektor är möjlig och önskvärd. När det gäller forskning och utveckling inom trä-kemin återstår mycket att göra. Det handlar om att utvinna kemiska produkter av restprodukter från skogen och från massaindustrin. I finns en viss sådan forskning och produktion. Men här finns stora utvecklingsmöjligheter för att få till stånd en omfattande produktion av kemiska produkter, produkter som importeras. 1985/86 A466 Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om initiativ för sysselsättningsskapande åtgärder i i enlighet med vad som i motionen angivits. är en lämplig plats att förlägga ett trä-kemiskt forskningscentrum. När det gäller lokalisering av statlig verksamhet bör vara en av de platser som skall prioriteras. finns färdigprojekterat för en ny järnvägsbro i . Det är nu viktigt att byggandet av denna bro kommer i gång. För att så skall ske krävs att statliga medel ställs till förfogande.
mot · G902A468 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A468 () Slopande av statlig inkomstskatt som ett regionalpolitisk medel Skall vi få en positiv utveckling i stödområdenas glesbygd och småorter krävs det att människorna finnér det fördelaktigt att bo där. Skattemässigt är det bättre att bo i de större orterna bl. a. genom lägre kommunalskatter. Detta har medfört många konstlade pendlingskonstruktioner som ger glesbygdskommunerna ett lägre skatteunderlag och allt svårare att erbjuda fullgod service. Det behövs ett radikalt nytänkande och en satsning på de människor som skall skapa verksamhet i glesbygd och småorter. En möjlighet kan vara att inom ett antal stödkommuner avskaffa den statliga inkomstskatten - frånsett tilläggsskatt. Det skulle ge motiv för boende i dessa kommuner och stora möjligheter att skaffa bra folk till företagen. En familj skulle ha möjligheten att leva på en lön om maka/make inte kan få något arbete. I princip innebär förslaget lägre marginalskatt för normalinkomsttagaren. I praktiken blir det knappast jämfört med riksgenomsnittet på grund av den högre kommunalskatten. Systemet kan göras mycket enkelt och bör balanseras så att kostnaderna för regionalpolitiken förblir oförändrade. Minskad rundgång av skattepengar Förslaget innebär en minskad rundgång av skattepengar och en väsentligt minskad administration, vilket också sparar skattepengar. Målsättningen är att få duktigt folk att bli kvar inom stödområdet och nya att flytta dit och därmed skapa den utveckling som är nödvändig för att skola, kommersiell service, sjukvård osv., skall fungera. Bosättning inom de större tätorterna i skulle inte ge skattefördelar. Bortfallet av statlig inkomstskatt kan beräknas till av den taxerade inkomsten inom aktuell kommun. För hela stödområde A innebär detta att den statliga inkomstskatten minskar med ca . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till skattereduktion inom stödområde enligt de riktlinjer som anges i motionen.
mot · G902A471 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A471 () Fisket i skogslänen I skogslänen och speciellt dess glesbygder är möjligheterna till inkomstbringande sysselsättning små. Ett mindre jordbruk och skogsbruk behöver ytterligare inkomsttillskott för sina utövare. Samma förhållande kan föreligga även för andra personer som ej har full sysselsättning. I skogslänens älvar och sjöar finns möjligheter att genom utnyttjande av fiske erhålla ett inkomsttillskott. För detta krävs dock rådgivning och även vissa investeringar. Det krävs också att man bygger upp förädlings- och avsättningsmöjligheter för fiskeutövare. En satsning av här relaterade åtgärder skulle kunna bli till stort värde för många glesbygdsbor. Med stöd av vad som här anförs föreslås att beslutar att hos regeringen uttala nödvändigheten av att medel till regionalpolitiska insatser ställs till länsstyrelsernas förfogande för fiskefrämjande åtgärder i skogslänen.
mot · G902A475 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A475 m.fl. (m) Lokaliseringsbidraget I proposition 1985/86:101, Tolfte huvudtiteln, avsnitt C, Regional utveckling, föreslår regeringen anvisa ett reservationsanslag om 100 milj. kr. till lokaliseringsbidrag m. m. Regeringen hänvisar som skäl för framställningen till den stora efterfrågan på denna typ av bidrag. Vidare pekar man på att /86 är det första av i ramperioden /86-1988/89. Därför har inga reservationer ännu kunnat byggas upp för att möta en tillfälligt ökad efterfrågan på denna typ av bidrag. Vi har med anledning av den regionalpolitiska propositionen fört fram förslag om avsevärda förändringar i de regionalpolitiska stödformerna. Vi vidhåller dessa förslag i motion 1985/86: A481 om regionalpolitik. I det föreliggande läget bedömer vi emellertid att staten bör tillskjuta ytterligare medel till lokaliseringslån. Detta anslag bör därmed också vara i huvudsak tillräckligt för att möjliggöra en övergång till de av oss förordade stödformerna fr. o. m. nästa budgetår. Beträffande offertstöd kan vi inte finna att det föreligger några skäl att avvika från vår tidigare deklarerade negativa inställning. Således bör anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 20 milj. kr. Med stöd av ovanstående hemställs att till Lokaliseringsbidrag på tilläggsbudget II till statsbudget för /86 anvisar ett reservationsanslag av 80 milj. kr. () Per () 1985/86 A475479 1 1985/86.
mot · G902A476 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A476 I propositionen om tilläggsbudget II för /86 föreslår arbetsmarknadsministern att ytterligare 100 milj. kr. anvisas för lokaliseringsbidrag, varav högst 20 milj. kr. föreslås få användas som offertstöd. Vi har i skilda sammanhang visat tveksamhet inför metoden med offertstöd vilken vi anser skapa risker för informella diskussioner och förhandlingar mellan enskilda företag och statsmakterna. Sannolikt är det också så att denna stödform i stor utsträckning missgynnar de mindre företagen, eftersom de investeringar som dessa kan tänkas bidra med oftast torde ge ett mindre sysselsättningstillskott. Vi kan därför inte biträda förslaget att 20 milj. kr. av de föreslagna 100 milj. kr. skall kunna användas som offertstöd. Vi föreslår i stället att anslagt C 4 tillförs 20 milj. kr. och att för Lokaliseringsbidrag m. m. anvisas resterande 80 milj. kr. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att med avslag på propositionen anvisar ett reservationsanslag på 80 milj. kr. till Lokaliseringsbidrag m. m. på tilläggsbudget II, 2. att anvisar 20 milj. kr. till Regionala utvecklingsinsatser under industridepartementets huvudtitel på tilläggsbudget II.
mot · G902A478 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A478 () Regionalpolitiska insatser för har bland län en särställning på grund av sitt läge i . Detta har statens industriverk slagit fast i en nyligen publicerad rapport om det gotländska näringslivets utvecklingsmöjligheter. Initiativet från regeringen att låta SIND speciellt utreda och föreslå åtgärder hälsas med tillfredsställelse från länet och kommunen. Utvecklingen var förhållandevis positiv. Detta berodde bl. a. på att fick del av stödområdets förmåner men också på att det blev förbättrade villkor för jordbruket, vilket är av avgörande betydelse för . Denna positiva trend har emellertid brutits och utvecklingsproblemen har ökat. Prognoserna pekar på en stagnation eller nedgång inom de flesta näringsgrenarna innebärande en sammanlagd minskning om ca 200 arbetstillfällen. Antalet arbetslösa och personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder har stigit kraftigt på ön. Jämfört med riket är andelen sysselsatta i skyddat arbete relativt hög. beslut under /85 om en förändrad syn på jordbrukspolitiken kommer att få mycket negativa konsekvenser, vilket i olika sammanhang påpekades i arbetet som föregick regeringens proposition och beslut om livsmedelspolitiken. 1 länsrapport för redovisas att med beräknad befolknings- och sysselsättningsutveckling blir bristen på arbetstillfällen , alltså , minst 2 000. Som ett bevis på att den positiva trenden brutits kom beskedet om att hade minskat sitt befolkningstal med 89 personer. Detta är första året som länet tvingas konstatera en befolkningsminskning, och det har naturligtvis ett klart samband med den negativa utvecklingen i regionalpolitisk! hänseende som är ett resultat av den förda politiken. Mot bakgrund av detta är det ett riktigt konstaterande, när det i SINDrapporten redovisas att inom vissa områden behövs en särbehandling av i jämförelse med andra län. Regeringens initiativ i anledning av denna rapport emotses med stort intresse från den gotländska befolkningen. har i en annan motion pekat på åtgärder inom regionalpolitikens område, och där vill jag speciellt peka på förslaget om ett mer differentierat och flexibelt regionalpolitisk! stödsystem, vilket skulle innebära att norra och södra förs över till stödområde B. Av helt avgörande betydelse för är goda kommunikationer med De utgör förutsättningarna för att näringslivet och turismen Mot. skall kunna utvecklas, och därför är det nödvändigt att inga begränsningar A478 sker i nuvarande trafikstandard. En proposition är aviserad gällande transportstöd till Gotlandstrafiken, varför jag avser att återkomma i detta speciella ärende. Regionalpolitikens utformning har betydelse för alla andra samhällsfunktioner i vårt land. Inte minst ur försvarssynpunkt är det viktigt att alla regioner i landet ges möjligheter att existera. Inom industridepartementet borde det därför övervägas om inte uppgifter rörande regionalpolitiken lämpligen handlades av ett särskilt statsråd eftersom dessa problemställningar tenderar att öka. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om regionalpolitikens betydelse för .
mot · G902A483 · 1986-01-27 00:00:00 — () Expertgruppen för regional utveckling Regionalpolitik är något som bör förbehållas Norrlandslänen. Det är där som insatser bör sättas in för att utjämna de skillnader av skilda slag som föreligger mellan att driva företag i expansiva regioner och i . Tyvärr har regeringen bedrivit en regionalpolitisk verksamhet som mera har varit inriktad på att exempelvis stötta upp regioner som , som har positivt flyttningsnetto och ligger i närheten av en expansiv storstadsregion. För sådana satsningar har stora belopp tagits i anspråk, som hellre borde ha satsats i de av nedläggningar svårt drabbade Norrlandslänen. har regionalpolitisk forskning bedrivits av expertgruppen för regional utveckling (ERU). Denna institution är som många andra placerad i . Enligt min mening talar alla skäl för att ERU bör knytas till en av högskolorna i . Eftersom det vid /bedrivs ekonomisk utbildning av civilekonomer borde ERU:s verksamhet med fördel kunna knytas till denna högskola. Med åberopande av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om flyttning av ERU:s verksamhet. 1 1985/86.
mot · G902A489 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:A489 m. fl. Anvisning av medel för att tillvarata landsbygdens resurser Jordbruket befinner sig i en svår omställningsprocess för att anpassa livsmedelsproduktionen till i huvudsak inhemsk konsumtion. Jord- och skogsbruket är av avgörande betydelse för sysselsättningen inom landsbygdskommunerna. För att bibehålla en verksam befolkning på landsbygden krävs omfattande insatser för att utveckla de areella näringarna. Projektverksamhet som bedrivs inom många kommuner måste stödjas med centrala insatser för att tillvarata idéer och utveckla dessa. En del projekt stöds genom glesbydsdelegationen men medlen är alltför blygsamma. Med hänsyn till de regionalpolitiska konsekvenserna som en omfattande nedläggning av jordbruket kan få inom stora delar av landet, måste detta mötas med offensiva insatser. Ur samhällssynpunkt riskerar väsentliga värden att gå till spillo om tillgångar i form av naturresurser inte tillvaratas. En betydande insats för att finna nya vägar för landsbygden gör Hushållningssällskapen genom det s. k. . I främst och har en modell utvecklats som tillför de enskilda rådgivning och kunskaper för att komplettera eller starta nya verksamheter. Efter omfattande insatser finns nu en del positiva resultat. Det gäller främst tillvaratagandet av naturprodukter som fiskodling, lokal grönsaksproduktion, bär och svamp. är genom sin tyngdpunkt på vad som efterfrågas på marknaden av betydelse för ett rikare utbud av kvalitetsprodukter. Hushållningssällskapen har i resp. län visst stöd från landsting och länsstyrelse. För att utveckla idéer och tillvarata erfarenheter samt omsätta dessa i en riksomfattande verksamhet krävs utvecklingskapital. Genom att tillföra glesbygdsdelegationen riktade medel för att utveckla samt för att vinna nya användningsområden för våra naturprodukter kan en nödvändig grund läggas för åtskilliga bygders överlevnad. Glesbygdsdelegationen bör därför tillföras 20 milj. kr. Det bör ankomma på delegationen att i rapportform redovisa hur medlen disponeras och resultaten av insatserna. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar tillföra glesbygdsdelegationen ett anslag på 20 milj. kr. för utveckling av Hushållningssällskapens Gårdenprojekt samt för insatser för att finna nya användningsområden av landsbygdens naturresurser. () P.-O. () 1985/86 A489
mot · G902A490 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:A490 m. fl. Regionalpolitiska medel för ökad lokalrådgivning Vid flera lantbruksnämnder i skogslänen inrättades nya tjänster för lokalrådgivning. har ytterligare lokalrådgivare tillkommit genom Hushållningssällskapen, länsstyrelser och några kommuners försorg. I något län har en tjänst som landsbygdsutvecklare inrättats. Flera av de tjänster som tillkommit är av temporär natur i projektform. I Ange finns härutöver ett s. k. lokalkontor med flera tjänster. En betydelsefull insats genomförs med bl. a. medel från glesbygdsdelegationen. i samarbete med länsarbetsnämnden har startat ett projekt för att utbilda bygderådgivare, som då utbildningen avslutats skall placeras ut inom länets kommuner. Erfarenheterna från lokalrådgivning är omvittnat positiva och har en stor betydelse för att stödja enskilda i arbetet med att utveckla produktionsområden och verksamheter. Lokalrådgivningen är allsidig och anger en helhetssyn på bygd och företag. Enskilda lantbrukare och andra näringsidkare har inte ett likartat stöd från annan mer sektoriserad rådgivning. Lokalrådgivaren lever nära problemen och har därför en god verklighetsanknytning. Lokalrådgivning är utomordentligt värdefull som ett instrument för regionalpolitiska insatser. Steget över till en ny verksamhet är ofta långt, utan denna rådgivning. Den har även stor betydelse för hanteringen av glesbygdsstöd och andra stödformer. Ansökningarna görs mera realistiska och investeringar som tillkommer med hjälp av glesbygdsstöd kan följas upp. Lokalrådgivningens positiva resultat måste tillvaratas. 1 princip bör varje landsbygdskommun ha tillgång till en lokalrådgivare. Det är dessutom ett problem att åtskilliga av nuvarande tjänster är temporära. Inom regionalpolitiken bör därför medel ställas till förfogande för att landsbygdskommunerna skall kunna inrätta permanenta lokalrådgivartjänster. Med hänsyn till att lokalrådgivarna åstadkommer nya verksamheter är det inte frågan om samhällskostnader i egentlig mening. Dessutom kan glesbygdsinsatser intensifieras och förbättras. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att regionalpolitiska medel får disponeras så att samtliga landsbygdskommuner kan inrätta permanenta lokalrådgivartjänster. 1985/86 A490 () () i P.O. ()