mot · G902n434 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:N434 () Skatten på importerade energislag I regeringens proposition 1985/86:100 bil. 13 s. 85 kan läsas: Utvecklingen inom byggnads- och installationstekniken har medfört att många tidigare problem i form av drag, kyla, fukt och bristfälliga sanitära förhållanden har eliminerats. Den förändrade tekniken har emellertid också medverkat till nya hälso- och miljöproblem. har hälsoproblem förorsakade främst av radon, fukt och mögel samt asbest rönt stor uppmärksamhet. Problemen har berört många människor, oron för ohälsa har varit stor och stora ekonomiska värden har stått på spel för den enskilde. Det väsentliga som skett är att politikerna uppdragit åt berörda samhällsorgan att sörja för god energihushållning i avsikt att minska landets olje- och energiberoende. De åtgärder som anbefalldes och rekommenderades bestod till stor del i att husen tätades och tilläggsisolerades. Detta ledde till att den traditionella ventilationen med självdragssystem blev otillräcklig och inte förmådde avlägsna den fukt och de föroreningar som tillförs husen. Undermålig ventilation ledde till omedelbara energibesparingar men också till att hälso- och miljöproblem uppstod. Att utvecklingen inom byggnadstekniken medförde hälso- och miljöproblem som ledde till att de boende drabbades av ohälsa, deras hus skadades av fukt, röta och mögel samt att familjernas ekonomi raserades torde vara bevisat. Men att påstå att installationstekniken skulle vara upphov till dessa allvarliga problem torde framstå som ganska magstarkt. Den installationsteknik som i första hand här åsyftas är ventilationstekniken. När den okontrollerade självdragsventilationen ströps blev det nödvändigt att sörja för att fukt och föroreningar avlägsnas i en snabbare takt än de tillförs huset genom inläckage, markfukt eller de boendes aktiviteter såsom matlagning, tvätt o. d. Inom arbetsmiljön har betydande åtgärder gjorts för att förbättra luftens kvalitet. Där är mekanisk ventilation allmänt förekommande och fuktig och förorenad luft byts regelbundet ut. I landets ca 1,8 miljoner småhus inkl. lantbrukets bostadsbestånd har husägarna vanligen begränsat åtgärderna till att täta och isolera husen bättre, med andra ord har man nöjt sig med att strypa ventilationen för att spara energi. Uppskattningsvis av husen har försetts med väl fungerande ventilationsanläggning där också endast en mindre del av husen försetts med värmeåtervinning av frånluftens värmeinnehåll. I över 1,5 miljoner småhus har således inga effektiva försök gjorts för att minska uppvärmningskostnaderna av den ventilationsluft som tas in. Här finns årliga mångmiljardbelopp att spara åt folkhushållet som meningsfull sysselsättning kan åstadskommas. , som har att meddela råd och föreskrifter för byggnadsväsendet, har uppdraget att utarbeta skärpta regler för att förhindra fuktskador i husen. Dessa regler berör i främsta hand dem som söker byggnadslov eller statlig belåning samt de producenter som frivilligt typgodkänner sina produkter. regler är dock verkningslösa på huvuddelen av byggnadsbeståndet som består av redan befintliga hus där åtgärder är frivilliga. som energisparandet har bidragit till försämrad ventilation och boendemiljö som ofta är direkt hälsovådlig är risken nu stor att bostadsmarknaden återgår till en ökad energiförbrukning genom att man medvetet tillåter en försämrad isolering och täthet i husen. De nya regler för att förhindra fuktskador i husen som avses träda i kraft måste uppenbarligen innehålla någon form av bindande regler som inte bara tvingar byggarna att installera effektiva energibesparande värmeåtervinningsaggregat för ventilationen utan framför allt leder till att också de husägare som inte behöver ta hänsyn till samhällets energihushållningskrav blir motiverade att göra så. En metod att få husägarna motiverade att hushålla med uppvärmningsenergin är att höja energipriserna så det blir lönsamt att hushålla. 1 de riktlinjer som lades fram om samhällets och industrins behov av billig och säker energiförsörjning sades att energianvändningen och energihushållningen ytterligare skall effektiviseras. Detta låter sig dock inte göras om energin för bostadsuppvärmning är så låg att hushållning inte lönar sig. betalar de boende energipriser, vilka för elvärme stannar kring ca per kWh. Det internationella priset för elenergi ligger normalt dubbelt så högt, i några undantagsfall t. o. m. 34 gånger så högt. Förklaringen till de låga elpriserna är vår billiga vattenkraft samt att kraftproducenterna haft riklig tillgång på billigt kapital, vilket tillhandahållits bl. a. av AP-fonderna. Detta har lett till att AP-fondsystemet nu hotas bli otillräckligt och inte klarar kommande pensionsutbetalningar om inte nya pensionsavgifter tas ut. Mot denna bakgrund synes det vara rimligt att samhället i stället tar ut ökade energiskatter för att stimulera en bättre energihushållning och ett tryggare pensionssystem. Ett bärande motiv för ökade skatter på energin för värmeförsörjning är att det svenska byggnadsbeståndet långsiktigt måste förvandlas så att en god energihushållning erhålls. Den som väljer att vidta förändringar som sänker husens energibehov drabbas av kraftiga samhällspålagor där varje investering innebär kraftiga fördyringar i form av moms, fastighetsskatt och pålagor på arbetskraft som utför förbättringarna på husen. Däremot gynnas den som eftersätter energihushållningen och väljer att bibehålla en fortsatt hög energikonsumtion. De samhällspålagor som drabbar energin är som en jämförelse mycket låga och i det korta tidsperspektivet mindre riskfyllda. Däremot kan en hög energiförbrukning leda till allvarliga problem den dag som nästa energikris står för dörren. har starka motiv för att energipriserna genom beskattning hålls på en sådan nivå att god energihushållning främjas. Med hänsyn till ovanstående hemställs 1. att beslutar uttala sig för att elpriserna anpassas till internationell nivå och importerade energislag beläggs med skatt så att investeringar i energihushållning blir lönsam, [2. att beslutar uttala sig för att tvingande regler för bättre energihushållning måste ersättas med frivillighet och rådgivning.1] 1 1985/86:Bo 306.