mot · G902469 · 1986-04-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:469 m. fl. (vpk) Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:125) 425 miljoner räcker inte I regeringens tilläggsbudget III föreslås att 425 miljoner satsas på Bergslagen. Medlen fördelas på vägar och järnvägar, utbildning, företagsutveckling, arbetsmarknadspolitiska åtgärder m. m. Sett utifrån Bergslagens problem förefaller 425 miljoner, för hela Bergslagen , vara alltför blygsamt. Den föreslagna satsningen uppväger inte den negativa utvecklingen. Bergslagen har i snitt förlorat 2 500 jobb. Ett nytt moment som förvärrar dagens läge är att de privata storföretagen öppet säger att de inte skall ta något socialt ansvar. Uteblivna satsningar kan sökas i storkoncernernas strategi med kortsiktiga höga vinster och omflyttning av kapital till för tillfället mer vinstgivande näringar som finns i andra regioner än Bergslagen. Denna strukturomvandling drabbar Bergslagen och för även med sig att de mest välutbildade lämnar regionen för att söka arbete. Regionen utarmas på både sysselsättning och kunskap. Skall långsiktiga insatser för att bygga upp en struktur i Bergslagen vara meningsfulla krävs att sysselsättningsminskningen och utflyttningen från regionen stoppas NU. Statsmaktens insats måste ses som en akutinsats på flera områden. Ytterligare insatser behövs för att stärka en ny infrastruktur i Bergslagen. Kommunikationerna måste kraftigt förbättras. Vägar, broar och järnvägar kräver stora insatser. Telekommunikationerna behöver snabba och omfattande insatser. Bergslagen måste med det snaraste få en högskola som utbildar högt kvalificerade arbetare, forskare etc., inte bara inom teknikområdet utan även inom ekonomi, samhällsvetenskap och medicin m. m. Över huvud taget måste regionens ungdom kunna erhålla utbildning som även kan avslutas med en attraktiv högskoleutbildning. Naturligtvis skall sedan denna kunskap kunna användas inom Bergslagsregionen. En utveckling av infrastrukturen kräver att nuvarande sysselsättningsnivå inte ytterligare sjunker. Den nuvarande industrin måste bevaras och befästa sin nuvarande position bl. a. genom förnyelse, där företagen åläggs ett särskilt socialt ansvar för sysselsättningen. Vinster som skördas i Bergslagen skall återinvesteras där. Ett förbud mot avskedanden från de större företagen måste införas. Statens ständiga utplundring av kommunerna drabbar särskilt kommuner, där sysselsättningen viker. Bergslagslänens kommuner måste få ett riktat stöd för att hålla sysselsättningen uppe på en nivå som är rimlig för att inte kommuner och regioner skall utarmas. Nysatsningar i Bergslagslänen kräver att nya näringar lokaliseras till regionen. Data, specialkemi, transportindustri, elektronik, läkemedelsindustri etc. är några exempel på näringar. Det kräver i sin tur kompetens, forsknings- och utbildningsresurser i dess närhet. En sådan utveckling kan inte enbart uppnås med en s. k. spontan utveckling. En styrning från statsmakten utifrån regionalpolitiska mål är nödvändig. a) Dagens tandlösa lokaliseringssamråd måste ersättas med en direkt styrning av nyetableringar till skogslänen och Bergslagslänen i synnerhet. När koncerner och företag - stora och medelstora - vill göra nyetableringar och nysatsningar utanför skogslänen, skall dessa prövas av regeringen för att kunna styras till skogslänen och Bergslagen. Det räcker inte att bara ställa krav på det privata näringslivet utan att skaffa sig de nödvändiga styrmedlen för att förverkliga en regionalpolitisk inriktning. b) Löntagarfondsystemet, bl. a. Mellanfonden, spelar ingen regionalpolitisk roll. tar de medel ur avfolkningsregioner och placerar dessa i aktier i storföretag på annat håll. Därför måste löntagarfonderna få en ny roll i regionalpolitiken. Mellanfonden bör t. ex. för Bergslagskommunerna ges i uppdrag att skapa ca 1 000 nya jobb genom att satsa sitt kapital på ett helt nytt sätt. Löntagarfondernas regler måste självklart ändras från en kapitalplacerare på aktiemarknaden till offensiv utvecklingsfond. c) Statsföretag skulle i Bergslagen kunna få en ny och helt annorlunda roll än . En nationell industriutveckling med utgångspunkt i de nya näringarna i kombination med Bergslagens traditionella näringar förutsätter en stark och målmedveten ägargrupp. Ett statsföretag med mer av samhällsekonomisk inriktning än dagens mycket strikta företagsekonomiska inriktning skulle kunna vara en av de injektioner Bergslagen behöver. Skall Bergslagen vända sin utveckling krävs åtgärder . Ett s. k. sysselsättningspaket för varje län i Bergslagen är en tvingande nödvändighet, om inte de insatser som föreslås i proposition 125 skall bli ett slag i luften. Befolkningen och kunnandet måste stanna kvar i Bergslagen. Ett tredje Bergslagspaket måste innehålla ett miljardprogram för varje län i Bergslagen för att vända den negativa sysselsättningsutvecklingen och påbörja den inriktning som vi föreslår i motionen. kan lyftas fram som ett exempel på situationen i Bergslagen. har över 6 000 arbetslösa. av arbetskraften står utanför den ordinarie arbetsmarknaden, dvs. 13 000 personer. Bland dessa finns inte den dolda arbetslösheten, vilken inte är obetydlig i skogslänen. Allvaret i utveckling kan illustreras med följande karta, vilken anger antalet varslade personer på varje ort. lagt närmare 1 400 har varslats . 15 orttr I Dilam* har drabbat* av nadlAggrtingar och nadsktr* rtiogar d*t aartaita irat. Siffrorna gillar snulat varalada paraonar. Eft ar förhandlingar och rakonatruktlonar har an dal av Jobban tlM ak* riddata. Privata bolag gör stora övervinster på produktion av elkraft i de äldre vattenkraftverken. Stora ekonomiska värden försvinner ut ur på detta sätt, liksom fallet är med andra vinster av den industriella produktionen. Självfallet borde samhället och de producerande regionerna ta hand om de uppkomna vinsterna. En produktionsavgift på /kWh bör tas ut för den elström som produceras i mer än vattenkraftverk. /kWh tillförs en särskild länsfond, Dalafonden. Dalafonden skulle därmed förses med 120 milj. kr. Fondens huvuduppgift är att finansiera och stimulera projekt och satsningar inom länets näringsliv. Fonden skall ha ett särskilt ansvar att stödja kooperativa och regionalt inriktade projekt som höjer förädlingsgraden och gagnar sysselsättningen. Fonden förvaltas av en demokratiskt vald styrelse som även har en djup och bred regional och facklig förankring. Det talas om att förblöder om inte en akutinsats görs. De värst drabbade områdena i länet, Västerbergslagen och södra , är levande bevis på detta. I kommun krävs 2 000 nya jobb för att komma upp till en rimlig sysselsättningsnivå. Lägger man därtill kommuns ekonomiska läge ser det framtida sysselsättningsläget än mer dystert ut. har kommunen drabbats av Johnsonfamiljens bristande framförhållning, inkompetens och strävan att rädda sitt eget skinn på och stålarbetarnas bekostnad. I grannkommunen har nämnda Johnsonfamilj försvårat sysselsättningsläget både vid verkstäder och Kloster speedsteel, som hotar gruvsysselsättningen i Garpenbergsgruvorna. Exemplifieringen kan göras lång för varje dalakommun. Exemplet gäller alla Bergslagslänen, som har haft en liknande utveckling och står inför liknande problem. Det är storfinansen som har utarmat Bergslagen. En offensiv regionalpolitik måste rikta sin udd mot storfinansen. har rätt när de i sin ledare framhåller följande om regeringspolitiken: Att bara hålla fram penningkistan räcker inte. Visst är penningen det privata kapitalets drivmedel. Men när det privata näringslivet ändå inte gör önskvärda insatser trots de frikostiga morötter som industridepartementet håller fram, måste det vara piskan som saknas. Det är dags att styra litet hårdare. Det räcker inte med att summera ihop hundratals miljoner och uppmana näringslivet att aktivera sig. En socialdemokratisk regering ser till att pengarna används där de behövs. Med hänvisning till det anförda föreslås att med anledning av proposition 1985/86:125, bilaga 10, C 11. Särskilda utvecklingsinsatser i Bergslagen beslutar att hos regeringen begära ett miljardprogram för Bergslagslänen innehållande följande: a) ytterligare satsningar på Bergslagens infrastruktur, vägar, järnvägar, högskola, telekommunikationer, enligt vad i motionen anförs, b) det privata näringslivet i Bergslagen åläggs att återinvestera sina vinster i regionen som förbud mot avsked genomförs enligt vad i motionen anförs, c) Bergslagskommunerna erhåller ett riktat sysselsättningsstöd, d) styrning av nyetableringar till skogslänen och Bergslagen enligt vad i motionen anförs, e) mellersta löntagarfonden ges nya uppgifter för att skapa 1 000 nya arbetstillfällen i Bergslagslänen enligt vad i motionen anförs, f) Statsföretag engageras i Bergslagen, i en ny roll, för en industriell utveckling bl. a. i nya näringar enligt vad i motionen anförs, g) i varje Bergslagslän upprättas ett program för att stoppa utflyttning och utveckla sysselsättningen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i