mot · G902A451 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:A451 m. fl. (vpk) Regionalpolitiken har invånarantalet ökat med 45000 människor. Bara har 18000 människor flyttat hit. Dessa siffror kan jämföras med att folkmängden i hela landet ökade med 16000. som ökar, så drar flyttlassen från Noniandslänen, och . Dessa län har förlorat 10000 människor. Också från , och har utflyttningen varit stor. Det är brist på arbeten som förorsakar denna omflyttning och det är företagen som till största delen bestämmer vart flyttlassen skall rulla i vårt land. Det är besluten i företagsledningarna som avgör om jobben i en bygd skall försvinna. Kommunerna har inget att sätta emot. Ericssonkoncernen bestämmer t. ex. över 38000 jobb. Närmare 30 orter är beroende av de beslut om produktion och vinstplaceringar som fattas av direktionen hos . Både nedläggningar och nyetableringar bestäms utifrån företagsekonomiska motiv. Några sociala eller regionalpolitiska hänsyn tas inte. När lade ner fabriken i försvann 300 arbetstillfällen. Detta har lett till en stor befolkningsminskning. Arbetslösheten är hög i och utgifterna för socialbidragen har ökat med 6 miljoner . Den avflyttning som blev resultatet av nedläggning har också fått andra effekter på staden. Man har t. ex. onödigt mycket lokaler. Bara överytorna i skolorna kostar kommunen 3 miljoner . Detta är ett orimligt förhållande. Regering och riksdag måste skaffa sig styrinstrument som ger möjlighet att lägga en helhetssyn på både industriutveckling och människors behov. är bara ett exempel på vad som händer efter ett beslut om nedläggning på en speciell ort. De människor som tvingas flytta för att få jobb efterfrågar förstås på sin nya bostadsort både bostäder, skolor, daghem, läkarvård, affärer m.m. Samhället - kommunen måste givetvis tillgodose dessa behov. Så tvingar företagen - i ett andra steg - samhället att bygga ut samma verksamheter som på den gamla orten blev överflödiga. Allt detta kostar pengar. Ytterligare en aspekt på företagens frihet är att stora städer som t. ex. tvingas expandera med allt vad det innebär. I planerna för ingår att skall bli något slags metropol för vårt övriga land. Det som är bra för är bra för hela landet". heter det i Skiss 85, som är en början av en revidering av regionplan 1978 A451 och som ges ut av regionplane- och näringslivsnämnden i . planerar att skall öka med 240000 människor inom en 35 årsperiod: 1/4 miljon människor till i ! att flytta från övriga landet med åtföljande utglesning i deras hembygder. Ett större kräver ny infrastruktur med nya bostäder - genom förtätning eller nyexploatering - nya vägar, fjärrtågsstation, forskarbyar, flygplats m.m. Bilpendlingen beräknas genom detta att öka, enligt Skissens ena förslag, fram . I regionplaneskissens s. k. trendalternativ sägs att detta i mångt och mycket leder till en bra utveckling för . Vi är inte beredda att hålla med om detta. Vi håller inte heller med Bo Wijkmark på regionplaneoch näringslivsnämnden i när han säger: "Vi utgår från målet om långsiktig samhällsekonomisk balans. Det ger en strategisk roll för den tillväxt av samhällsekonomin som behövs för att kunna driva en effektiv fördelningspolitik i landet, i regionen och mellan människor i olika förhållanden. För att med utbyggnaden råda bot på snedfördelningen mellan norra och södra vad gäller utbildning, industrier, kommunikationer och skattekraft föreslås en satsning just på Södertörnskommunerna. Men denna satsning behövs för att motverka den regionala snedfördelningen i . köar i 130000 människor för bostad, varav 70000 är i akut behov av lägenhet. Behovet av både bostäder och arbetstillfällen måste tryggas för de människor som redan bor här. Dessutom skall det, enligt Skiss 85. då behöva byggas för 240000 människor ytterligare och motsvarande antal arbetstillfällen tillkommer. Men frågan är: skall tillåtas bli särskilt mycket större? Vilka vill det? Är en sådan utveckling bra för dem som bor i ? Är det bra för de människor man tänker skall flytta hit? Det finns forskning som visar att när städer expanderar så drar växandet med sig effekter som inte är önskvärda. Brottsligheten ökar t. ex. vid ett visst invånarantal, ensamheten ökar och människor mår psykiskt sämre i stora städer, miljöproblemen blir förvärrade m. m. Det som håller på att ske i med avfolkning i vissa delar och expansion i andra är ur fördelningssynpunkt en helt felaktig politik. Dessutom mår människorna dåligt av en sådan regionalpolitik. 1985/86 A45I Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär en utredning som, med särskilt beaktande av vad som i motionen anförs angående , skall belysa de negativa effekter som åstadkoms genom en fortsatt regionalpolitik som innebär avflyttning från vissa orter och koncentration till vissa andra orter. (vpk) (vpk)