ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902ub571 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86: Ub571 () Tekniklärarutbildningen i I läroplan för 80 införs teknik som ett obligatoriskt ämne på högstadium. De möjligheter till konkreta och praktiska tillämpningar som tekniken erbjuder hoppas man skall ge ett ökat intresse för fortsatta naturvetenskapliga och tekniska studier. Därmed skulle allt fler ungdomar söka sig till industrin som tekniker och ingenjörer på olika nivåer. Ett viktigt mål för teknikundervisning är att förändra flickors traditionella inställning till yrkesval. De medel som satsat för att få fler kvinnor att välja tekniska yrken har bl. a. gjort det möjligt för kvinnliga representanter från vanligtvis mansdominerade yrken att besöka skolor och informera om flickors möjligheter till stimulerande och välbetalda yrken i industrin. Som ett föredöme för flickor att välja okonventionellt vore det värdefullt med fler kvinnliga tekniklärare i . Inom föreligger dock en stor brist på utbildade tekniklärare, och kvinnliga sådana saknas nästan helt. Vid högskolan i , som utbildar lärare i teknik, fysik och matematik, är andelen kvinnliga elever inom tekniklärarutbildningen . Att procenttalet är så lågt beror bl. a. på följande antagningskrav till utbildningen: avlagd ingenjörsexamen vid teknisk linje i gymnasieskolan (4-årig eller 2-årig med komplettering) teknisk yrkesverksamhet (heltid) fem terminers tjänstgöring i (minst halvtid), där teknik ingått i tjänsten Vid granskning av ansökningshandlingar har kunnat konstatera att kvinnliga sökande har speciellt svårt att till fullo klara de två sista kraven. kan en ökning av antalet kvinnliga tekniklärare förväntas bidra till en sådan undervisning att flickor blir mer intresserade av teknik. Jag föreslår därför att anslaget till tekniklärarutbildningen vid högskolan i förstärks med det belopp som svarar mot kompletteringskostnaden för en individuellt styrd skolpraktik och yrkespraktik för kvinnliga sökande. En sådan satsning är en naturlig uppföljning av tidigare satsningar på ett ökat tekniskt yrkesval bland flickor. Kostnaderna för 30 flickor som skulle ingå i projektet beräknas enligt följande: Sammankomster i vid utbild ningens start samt uppföljning och un Ovanstående kalkyl avser planering och genomförande av den del av utbildningen som kompletterar bristande lärarerfarenhet. Vad avser komplettering av näringslivserfarenhet (yrkespraktik) föreslås att man i första hand söker tillvarata icke utnyttjad kapacitet som länsarbetsnämnderna kan förväntas få inom den nya AMU-utbildningen. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar att anslaget till tekniklärarutbildningen vid högskolan i förstärks med det belopp som svarar mot kompletteringskostnaden för en individuellt styrd skol- och yrkespraktik för kvinnliga sökande. 1985/86 Ub571
mot · G902ub574 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub574 och () undervisningslokaler har varit utdömda av yrkesinspektionen. Kasernerna på uppfyller snart sagt inga krav på god arbetsmiljö. fria avdelningar finns nu i ett tiotal olika hus på , alla provisoriska, tillfälliga och illa lämpade lokaler för utbildningen. Kring 1980-talets början fanns långtgående planer på en nybyggnad med allt under ett tak. Emellertid kom beskedet att det inte gick att förverkliga detta förslag i rådande finansiella läge. tog då initiativet till en annorlunda lösning. Denna innebär att vissa befintliga och av redan utnyttjade hus byggs om så att de kommer att svara mot verksamhetens krav pedagogiskt, konstnärligt och miljömässigt. visade intresse och tog över den utredning som påbörjat. blev utredningen klar, och den mynnade ut i ett förslag om en om- och tillbyggnad, innebärande en samlad konsthögskola på med ianspråktagande av sammanlagt fyra byggnader. Byggandet skulle ske etappvis. Årets budgetproposition innehåller inga förslag om omoch tillbyggnad. Nuvarande lokaler är i många fall direkt hälsovådliga och helt olämpliga att arbeta i. ledning bedömer det knappast möjligt att fortsätta anta elever och bedriva undervisning i de utdömda lokalerna. Dessa måste omgående rustas upp. Med hänvisning till detta hemställs att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för att de undervisningslokaler för i som dömts ut av yrkesinspektionen omgående rustas upp. () () 1* 1985186.3 sami.
mot · G902ub577 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub577 och () Omklassificeringen av civilingenjörs- och arkitektutbildningarna I budgetpropositionen s. 224 föreslås nu att den länge omdiskuterade omklassificeringen genomförs fr. o. m. . Formuleringen är emellertid utomordentligt olycklig: Omklassificeringen som skall genomföras inom oförändrade ekonomiska ramar bör avse utbildning som påbörjats och därefter. Från de tekniska högskolornas sida har länge föreslagits en omklassificering från 160 till 180 poäng för att få en bättre överensstämmelse mellan plan och verklighet. Det är alltså fråga om en omklassificering av en i övrigt oförändrad utbildning, så att poängtalet rättvisare beskriver utbildningens verkliga längd. Det har med skärpa framhållits att detta skall genomföras inom oförändrade ramar och utan att den reella studietiden förlängs. Omklassificeringen kommer antagligen på flertalet högskolor att utnyttjas till en schemaläggning av nuvarande två första årskurser på 2 1/. Det är i början av studierna som de flesta studieavbrotten förekommer. Flertalet kurser får därvid förändrade poängtal men bibehåller oförändrat innehåll. Det riktiga är då att utbildningen omklassificeras till 180 poäng för alla dem som tar ut examen efter . Under en övergångstid, som kan sträcka sig upp till , skulle annars samma kurser behöva ges olika poängtal beroende på om teknologerna i fråga har påbörjat sina studier före eller efter . Det administrativa trasslet kommer att bli förfärande om omläggningen görs enligt budgetpropositionen. Förvirringen bland teknologerna lär också bli ganska stor. I när man talar om administrativa besparingar skall man inte ställa till med ett sådant trassel. Den enligt budgetpropositionen föreslagna utdragna omklassificeringsproceduren riskerar också att leda till att lärares tankar leds fel, dvs. att de nu verkligen har ett tillfälle att lägga in nytt stoff och mer stoff i sina kurser successivt allteftersom teknologer inskrivna efter når upp i högre årskurser. Därmed får vi en reell förlängning av studietiden och också ökade verkliga kostnader. Med anledning av vad vi ovan anfört hemställer vi att beslutar att examensbevis för civilingenjörs- och arkitektsexamen utfärdade efter skall omfatta 180 poäng. 1985/86 Ub577
mot · G902ub578 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub578 (m) Besvärsrätten inom högskoleområdet Regeringen begär i årets budgetproposition att skall godkänna avskaffande av möjligheten att anföra besvär till regeringen över beslut som UHÄ fattat i anledning av besvär över en lokal högskolemyndighets beslut. Som motivering anges att rätten att anföra besvär till regeringen i fråga om tillsättande av tjänst upphör . Därför bör enligt regeringen möjligheten att anföra besvär också i andra ärenden avskaffas. Vi i moderata samlingspartiet motsatte oss att möjligheterna att anföra besvär till regeringen i tjänstetillsättningsärenden togs bort. Det finns också anledning att motsätta sig att den enskilde medborgarens besvärsmöjligheter ytterligare begränsas. Den enskildes rättstrygghet måste alltid vara den främsta ledstjärnan vid utformningen av en besvärsordning. Det är hänsynen till rättstryggheten som utgjort grunden för såväl den gamla rätten att gå till kungs som systemet med flera instanser i det moderna rättssamhället. Det är självfallet särskilt viktigt att besvärsärenden av politisk karaktär i sista hand avgörs av regeringen såsom ytterst ansvarig inför . Härigenom ges möjlighet att fullgöra sina kontrollfunktioner gentemot regeringen och i förekommande fall utkräva politiskt ansvar. Det kan visserligen finnas skäl att för vissa mindre ärendegrupper överväga om det finns ett behov av besvärsrätt till regeringen. En inskränkning av besvärsrätten bör dock inte ske utan medverkan. Det bör i så fall åligga regeringen att förelägga konkreta förslag. Härigenom kan bedöma varje ärendegrupp för sig utifrån principerna om den enskildes rättstrygghet och politiska ansvar. Från sådana principiella utgångspunkter bör inte godkänna det nu föreliggande regeringsförslaget. Det ter sig tvärtom angeläget att i stället återinföra rätten att anföra besvär i tjänstetillsättningsärenden hos regeringen. Detta bör ge regeringen till känna. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att den föreslagna inskränkningen i besvärsrätten inte kan godkännas av . 2. att som sin mening ger regeringen till känna att rätten Mot. att anföra besvär hos regeringen i tjänstetillsättningsärenden inom Ub578 högskolan bör återinföras.
mot · G902ub580 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub580 och () Kombinationsutbildning i sång och dans De stora europeiska mästarnas musikdramatiska verk har förr eller senare hittat vägen till en svensk publik genom att uppföras på svensk scen. Den svenska publiken har blivit lika delaktig av den gemensamma kulturskatt som finns i , och operor som kontinentens folk. Denna delaktighet i det internationella kulturutbudet har underlättats genom film och TV. har en annan tendens börjat göra sig gällande. Det blir allt vanligare att berömda musikdramatiska uppsättningar som görs i eller inte kan sättas upp i vårt land. Londonuppsättningen av har visserligen gästspelat här . Likaså kunde en Stockholmsteater visa - dock med betydande svårigheter. En annan vittomtalad är Starlight Express som såvitt bekant inte är planerad för någon svensk scen. Det finns naturligtvis flera förklaringar till den uppkomna situationen. En viktig sådan är de mycket höga kostnader som är förenade med dessa uppsättningar. En annan kan vara att dessa uppsättningar är uppbyggda på ett annat sätt . Ofta kräver de skådespelare som är både skickliga sångare och dansare. Detta gäller exempelvis och Starlight Express (där för övrigt samtliga aktörer tar sig fram på rullskridskor under hela föreställningen). Ett annat karakteristiskt drag kan vara att föreställningarna saknar egentlig huvudroll. Varje roll - och det kan vara både 50 och 100 - kräver god skicklighet i såväl sång som dans. Det kan i vara svårt att finna tillräckligt många goda aktörer, vilket gör att uppsättningen aldrig kommer till stånd. Det vore naturligtvis möjligt att mot den bakgrund som ovan skisserats avföra frågan från vidare överväganden med hänvisning till att vi är ett alltför litet land med alltför små resurser både personellt och ekonomiskt. Vi tycker emellertid att det vore fel att ge upp så lätt. Det skulle paradoxalt nog innebära att vi i vår moderna tid stod mer isolerade från den europeiska kulturens huvudyttringar än vi gjorde . Enligt vår mening bör man åtminstone överväga om det går att förbättra betingelserna. Vi tror inte att man skall gå in med stora allmänna subventioner för att garantera uppsättningar mot förluster. Däremot bör statsmakterna intressera sig för de utbildningsbehov som kan föreligga för att det åtminstone skall finnas tillräckligt många aktörer för att göra en uppsättning i . Svensk konstnärlig utbildning är inriktad på endera sång eller dans. En kombinationsutbildning skulle vara värdefull. Enligt vår mening bör åtminstone en förutsättningslös undersökning göras av möjligheterna att bredda utbild ningsprogrammet för att åstadkomma en bättre situation. Det förefaller lämpligt att en sådan utbildning sker på gemensam nordisk bas om inte anser sig kunna klara uppgiften på egen hand. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs rörande en förutsättningslös studie av möjligheterna att i vårt land eller på gemensam nordisk bas åstadkomma en kvalificerad utbildning som kombinerar sång och dans. 1985/86 Ub580
mot · G902ub582 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub582 och () Miljövårdsutbildning vid tekniska högskolor Vår miljö är ett kapital vars avkastning vi kan njuta av. Tyvärr har människan genom ansvarslöshet och/eller okunnighet alltför ofta tärt på miljökapitalet. Det har givit skador som egentligen aldrig kan repareras helt. Insikten om vikten av miljövård har ökat. De flesta människor instämmer när man hävdar att utbildning i miljövård måste aktualiseras i många yrkesutbildningar. I många yrkens arbetsuppgifter konfronteras man relativt perifert med miljövårdsfrågor. Om huvudarbetsuppgiften t. ex. är att svara för den tekniska utvecklingen av en industri, kan miljöhänsyn ge lösningar som inte är självklara om man enbart ser till tekniken. Då är det värdefullt att man genom sin utbildning har en beredskap för att vara vaksam över miljövårdens betydelse. Ofta kan man i sin yrkesroll nå samma - eller rent av bättre - resultat om man tar miljöhänsyn. Vi anser att miljövårdsutbildningen borde förstärkas på många områden i vårt utbildningssamhälle. I denna motion föreslår vi att miljövården får fastare förankring i den normala studiegången vid de tekniska högskolorna. Civilingenjörer, bergsingenjörer och arkitekter hör till de yrkesgrupper som med ökad kunskap har stora möjligheter att göra viktiga miljövårdande insatser - även då miljövård ej hör till de egentligen arbetsuppgifterna. UHÄ och universiteten/högskolorna bör strukturera undervisningen för civilingenjörer, bergsingenjörer och arkitekter så, att området ekologi/ miljövård blir obligatoriskt. Bakgrundsmaterial till denna motion är bl. a. skrivelser till från de ansvariga för miljövårdskurserna vid tekniska högskolor (per och ), (per ) och UHÄ (per ). I de handlingarna skissas bl. a. en miljövårdsutbildning omfattande 5 poäng fördelade så, att ca 2 poäng används för undervisning i grundläggande miljövård - lika för samtliga linjer - och att resterande poäng används för undervisning som anpassas till de olika utbildningslinjernas specifika profil. Det är också nödvändigt att lärartjänster inom miljövårdsområdet inrättas vid varje teknisk högskola. Lokaler och utrustning behöver givetvis också upprustas. Detta är åtgärder som omgående måste aktualiseras i högskolornas planering. Det finns naturligtvis risk för att andra ämnesområdens företrädare anser att kursplanerna inte tål ändringar och att tiden inte räcker till ens några veckors miljövårdsutbildning för varje student. Ämnesmässigt revirtänkande bör dock inte hindra en utveckling, där utbildning som ger ansvar för miljökapitalet får ökad plats. Vi är övertygade om att åtgärder som skissas i denna motion välkomnas av både studenter och utbildningarnas avnämare. Med hänvisning till vad som anges i denna motion hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anges om miljövårdsundervisning som obligatorisk del i civilingenjörs-, bergsingenjörs- och arkitektutbildning. () () 1985/86 Ub582
mot · G902ub587 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub587 Bergslagen är i kris. Alla vägar måste utnyttjas för att ändra trenden och få en positiv utveckling. Av tradition är det gruv-, järn- och stålhanteringen, tillsammans med de areala näringarna och senare turismen, som är utkomstkällorna för den yrkesverksamma befolkningen. är industrisektorn under omstrukturering och förändring. Det gäller att förnya gamla verksamheter och skapa nya i framtidsinriktade högtekniska branscher. I ett sådant läge är utbildningsfrågorna centrala och måste därför ställas i fokus. Särskilt gäller det den tekniska utbildningen på högskolenivå. Utbildning och forskning i en bred och samordnad är därför angelägen och brådskande. I detta sammanhang skall vi speciellt beröra högskoleutvecklingen i . De långt framskridna planerna för en fyraårig teknisk högskoleutbildning vid högskolan i /med anknytning till stål- och plåttillverkningsföretagen i måste snabbt förverkligas. Efterfrågan på den typen av utbildad personal är stor inom berörda företag. Förnyelse och utveckling kräver detta resurstillskott av arbetskraft. Insatserna på utbildningsområdet behövs således för att stödja företagen i området och för att stimulera till förnyelse av näringslivet. Högskolan bör övergripande utnyttjas som ett instrument i arbetet för en positiv samhällsutveckling. Även om den tekniska-ekonomiska högskoleutbildningen i detta läge bör prioriteras för verksamheter i kris så är det självklart att den totala samhällsmiljön är avgörande i ett längre perspektiv. Kreativa miljöer präglade av mångfald och samspel bör eftersträvas. Andra områden som kan vara intressanta för regionala högskolan är t. ex. utveckling av de kooperativa ideerna, såväl de traditionella som ungdomsoch föräldrakooperativ etc. yrkestekniska studier inom trätekniska området utbildning inom hotell- och restaurangbranschen utbildning i Förvaltning och driftsutveckling för idrotts- och fritid/ friluftsanläggning ökade resurser för forskningsanknytning och uppdragsutbildning. Med hänvisning till vad som i motionen anförs hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att snara åtgärder bör vidtas för att förverkliga i /. () () 1985/86 Ub587
mot · G902ub588 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub588 och () Utbildning av Montessorilärare Den första Montessoriförskolan i startade , och den första skola som tillämpade Montessoriundervisning var Olofskolan i . har intresset för Montessoripedagogiken ökat mycket kraftigt. tillämpas denna pedagogik i ett 100-tal förskolor och 18 grundskolor. har ca 4 500 medlemmar. Trycket från föräldrar att fler förskolor skall starta är stort, liksom att få en fortsättning av pedagogiken i . Intresset för Montessoripedagogiken ökar också bland lärare och blivande lärare. Emellertid finns i ingen utbildning för dem som vill undervisa enligt Montessoripedagogiken. Vill man utbilda sig får man själv bekosta en utbildning utomlands, t. ex. i eller . Utbildningskostnaderna liksom de mycket höga kraven på språkkunskaper som fordras för att kunna tillgodogöra sig utbildning utomlands lägger onödiga - ibland oöverstigliga hinder i vägen för många intresserade. Bristen på utbildade Montessorilärare är en starkt hämmande faktor för de många kommuner som vill införa Montessoriklasser i och för föräldrar som vill starta Montessoriförskolor. söker flera skolor och förskolor förgäves efter utbildade Montessorilärare. I ett medlemsförslag till av m.fl. väckt 1982 hemställdes att skulle undersöka möjligheterna att få till stånd en samnordisk utbildning av Montessorilärare. beslut med anledning av motionen blev att rekommendera att undersöka behovet av fort- och vidareutbildning av lärare i Montessoripedagogik. meddelade att det inte finner at der er häggrund for at arbejde videre med et initiativ på området. Därmed släcktes det hoppets . Det är av utomordentligt stor vikt för utvecklingen av vårt skolväsende att vi får större tillgång till alternativ pedagogik. är det land som i förhållande till sin folkmängd har flest Montessoriförskolor och skolor. Mot denna bakgrund och med tanke på det stora intresset är det nödvändigt att vi i får till stånd utbildning av lärare med inriktning mot Montessoripedagogik - såväl förskollärare som klasslärare. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att utbildning av lärare till Montessorilärare kommer till stånd. () () 1985/86 Ub588 gota b 1986 10502
mot · G902ub590 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub590 och () Lokaliseringen till av en ny superdator utreder , , finansiering och lokalisering av en s. k. superdator, som skall användas för omfattande, ytterst kvalificerade och snabba beräkningar av forskare vid universitet och högskolor, inom industrin och inom försvaret. Frågan gäller bl. a. huruvida det avtal som löper mellan NFR och om utnyttjandet av superdatorn i skall förlängas eller om en ny superdator skall införskaffas och därvid lokaliseras på annan ort. Enligt vår mening är frågan om införskaffande och ny lokalisering av en superdator av en sådan betydelse att den bör avgöras av regering och riksdag. Det handlar om en betydande investering av betydelse för forskningens utveckling i ett nationellt perspektiv som bör vara ett led i en nationell datastrategi. Vi vill understryka två viktiga bedömningsgrunder som måste vara vägledande vid beslut om eventuell nylokalisering. Den ena är säkerhetsaspekten. Det torde komma att ställas hårda krav av leverantörer på tillfredsställande säkerhetssystem och säkerhetsanordningar. Vi vill peka på att vid en lokalisering till FOA (i Ursvik utanför ) skulle nödvändiga sådana garantier kunna erhållas. Den andra är kostnaderna för datanäten, datakommunikationskostnaderna. och högskoleregioner svarar tillsammans för av beläggningen på den nuvarande superdatorn i . Merparten av användarna (inom högskolan, industrin och försvaret) finns i och deras andel kan förväntas öka. Vid en lokalisering utanför okar naturligtvis de totala kostnaderna. Enligt vår mening bör - vid införskaffandet av en ny superdator - en lokalisering till övervägas. En slagkraftig organisation i samarbete mellan högskolorna i och bör knytas till superdatorn. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av en superdator.
mot · G902ub591 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub591 och () Förpraktik inom socionomutbildningen En socialsekreterare arbetar med människor som i regel har svåra sociala problem. Det kan vara personer med alkohol- eller narkotikamissbruk eller familjer där hustru eller barn misshandlas. Den som skall arbeta med sådana problem behöver ha en god människokännedom och helst också erfarenheter från olika delar av arbetslivet. 1964 trädde en ny studieordning i kraft för de studerande vid . Då togs kravet på förpraktik bort och i stället ingår numera två praktikterminer i utbildningen. De flesta nyutbildade socionomer kommer direkt från gymnasieskolan till . När de är färdigutbildade och skall börja sitt människovårdande arbete har de själva ingen egen arbetslivserfarenhet. Även om de får handledning, kan just bristen på arbetslivserfarenhet innebära svårigheter för dem att klara sitt arbete och de får en känsla av att ha gjort ett misslyckat yrkesval. Att som nyutbildade möta exempelvis relationsproblem i förhållande till arbete, äktenskap eller barn, olika uppfostringsfrågor eller missbruksfrågor är inte enkelt när den värld man tidigare i stort sett rört sig inom har varit skolans. Att underlätta socialsekreterarnas yrkesroll vore att tillföra dem arbetslivserfarenhet. Detta kan ske genom att införa en obligatorisk förpraktik om . Denna bör då ske dels ute i näringslivet, dels inom andra grenar av än själva socialbyråarbetet. För att få kännedom och någon erfarenhet av socialsekreterararbetet bör ett par månaders praktik läggas inom socialsekreterarnas arbetsområde. Den av oss förordade förpraktiken har även den fördelen att vederbörande får känna sig för och själv kunna avgöra sin egen lämplighet för socialt arbete. Svårighetsgraden inom socialt arbete varierar. Vi menar att även de med andra arbetsuppgifter än socialsekreterarnas behöver den av oss förordade förpraktiken. De nuvarande praktikterminerna bör även fortsättningsvis finnas kvar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återinförande av förpraktik i socionomutbildningen. 1985/86 Ub591