ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902A220 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:A220 m. fl. (s) Möjlighet för anställda i kommuner och landsting att delta i arbetsmarknadsutbildning i företag I bilaga 12 till budgetpropositionen 1986 föreslås att försök med arbetsmarknadsutbildning i företag skall få bedrivas som försöksverksamhet inom vissa delar av landet. Med anledning härav ber vi få framhålla följande. Vi tycker att det är viktigt att AMU i företag också skall få utnyttjas för anställda i kommuner och landsting. Det är ett önskemål som vid olika tillfällen har framförts från . Dessa försök, som föreslås att ske under nästa budgetår, är emellertid mycket begränsade och bör enligt vår mening kunna bedrivas på fler ställen i landet. Med hänvisning till ovan anförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om att får vara delaktigt i den planerade försöksverksamheten med AMU-utbildning i företag för anställda i kommuner och landsting. () ()
mot · G902A221 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86 :A221 och () Studier och andra aktiviteter under arbetslöshet Arbetslinjen har varit den bärande principen för socialdemokratisk arbetsmarknadspolitik. Utbildning, omskolning, beredskapsarbete, ungdomslag etc. har därvid spelat en betydelsefull roll. Resultaten av denna ambition har också varit mycket framgångsrika. Genom en uppåtgående konjunktur även genererad av en kraftfull satsning på offentliga investeringar och en medveten stimulans åt exportnäringen har arbetslösheten kunnat nedbringas. Även många som inte sökt sig ut på arbetsmarknaden har också fått jobb . Trots detta har vi dock fortfarande många arbetslösa. Av de stora ungdomskullarna som inträder i arbetslivet är alltför många utanför arbetskraften. Dessutom är tendensen att en stor grupp blir långtidsarbetslösa. När det gäller därvid uppstående problem synes nya metoder vara påkallade. Metoden att låta dem som trots satsningarna på utbildning, beredskapsarbete etc. få uppbära arbetslöshetsersättning borde tillföras ett aktivt inslag. Den arbetslöse borde t. ex. erbjudas ingå i studiecirkel, yrkesintroduktion, idrottsutövning etc. Den fackliga organisationen, studieförbund, men även andra organisationer, borde vara huvudmän för sådana arrangemang. Den deltagande skulle genom en aktivitet kunna erbjudas en högre dagersättning än om vederbörande väljer att stå till arbetsmarknadens förfogande och invänta arbetserbjudande. Ersättningen kunde t. ex. vara . per dag fredag och därvid uppgå till . Genom ett sådant deltagande skulle den arbetslöse lättare återkomma eller inträda på arbetsmarknaden. Dessutom skulle tillfredsställelsen av att vara tillsammans med människor i samma situation vara positiv. Den tekniska lösningen av ett sådant aktivt deltagande i studieaktiviteter etc. kan väl handläggas genom att deltagaren får ett kort vilket stämplas vid varje sammankomsts slut. När månaden gått kan kortet genom ansvarigs försorg inlämnas på vederbörlig facklig expedition. En sammanräkning av antalet deltagande i ordnade träffar skulle ligga till grund för en särskild utbetalning. Utbetalningen skall ske från arbetslöshetskassa eller annat organ. Kostnaderna för anordning av studiecirklar, yrkesintroduktion och andra aktiviteter enligt vårt förslag skall täckas via statsbidrag enligt regler som i övrigt gäller. Frågorna är många och behöver vidare övervägas. Av den anledningen anser vi motionärer att kopplingen bör ske mellan arbetslöshetskassa och deltagande i någon aktivitet som tidigare redovisats. I 1985/86. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att frågan om kassaersättning och krav på aktivitet som ger högre dagersättning utreds. () ()
mot · G902A223 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:A223 och () Rekryteringsstödet Regeringen har i proposition från för bl. 1986/87 föreslagit att det särskilda rekryteringsstödet skall avvecklas fr. o. m. . Statsrådet föreslår i stället att en utökning skall ske av de enskilda beredskapsarbetena. Enligt AMS förslag utgick man ifrån att rekryteringsstödet skulle bibehållas jämsides med enskilda beredskapsarbeten. Enligt uppgifter från AMS och arbetsförmedlingarna har rekryteringsstödet varit ett verksamt medel att rekrytera arbetslösa till fasta anställningar. Vi anser att det alltjämt finns behov av att behålla såväl rekryteringsstödet som enskilda beredskapsarbeten. Handläggningen och besluten om rekryteringsstöd har smidigt kunnat behandlas av arbetsförmedlingarna. Detta har medverkat till att förkorta arbetslöshetsperioderna. Vår grundsyn är en arbetsmarknadspolitik, vars huvudinriktning är att erbjuda alla arbetslösa någon typ av sysselsättning. En sådan politik främjas av att man har flera alternativ av åtgärder att erbjuda. Rekryteringssystemet har visat sig särskilt attraktivt när det gäller mindre och medelstora företag. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet att behålla formen rekryteringsstöd inom arbetsmarknadspolitiken.
mot · G902A227 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:A227 m. fl. (fp) Ökat bidrag till arbetslösa som startar egen rörelse Att starta ett eget företag kan vara stimulerande men också otryggt. För många arbetslösa ungdomar är det emellertid ett steg ut ur arbetslöshet. En ungdom som har en bra affärsidé och är beredd att starta en egen verksamhet har möjlighet att få hjälp . För att erhålla bidrag måste den sökande fyllt , vara arbetslös och anmäld som arbetssökande till arbetsförmedlingen. Vidare krävs att den sökande inte kan få ett lämpligt arbete och inte är aktuell för någon arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Bidraget som beviljas utgår med ett belopp som motsvarar ersättningen från arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd. Ur skattesynpunkt betraktas bidraget som inkomst av tjänst och är skattepliktigt, sjukpenning- och ATP-grundande. Innan ett bidrag beviljas har det skett en prövning av affärsidén med tanke på att den skall ge varaktig sysselsättning och en tillfredsställande lönsamhet. I och då särskilt i inlandskommunerna är ungdomsarbetslösheten särskilt stor. Många yngre människor försöker sig här på att starta egna företag. Affärsidéerna är i många fall enkla att bedöma medan lönsamheten i de flesta är svår att bedöma. Det är ytterst svårt att få ett nystartat företag att bli så inarbetat att det ger inkomster som både täcker företagarens lön och övriga omkostnader i företaget. har i en rapport visat att antalet konkurser stigit kraftigt samt att det övervägande antalet konkurser är att hänföra till enmansföretag eller företag med mycket få anställda samt att flertalet av dem som gick i konkurs var nystartade företag. Det vore därför angeläget att de som startade nya företag hade stöd , så att företaget hann stabilisera sig något innan det skall ge både lön och kostnadstäckning i övrigt. Bidrag till nystartade företag borde kunna beviljas av . Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av möjligheterna att förlänga den tid under vilket bidraget skall utgå. () ()
mot · G902A228 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86 :A228 m. fl. Utbildningsbidrag för vuxna med läs- och skrivsvårigheter Vuxna med läs- och skrivsvårigheter borde vara den mest prioriteringsvärda grupp vi har i vårt samhälle vid fördelning av studiesociala förmåner. Att det inte alltid blir nämnda prioritering illustrerar den grupp vuxna på ca 100-150 personer som deltar i särskilda kurser vid några folkhögskolor. En del av eleverna har utbildningsbidrag i de fall de haft turen att tillhöra ett län där arbetsmarknadsmyndigheterna är beredda att betrakta denna form av grundvux som ett led i arbetsmarknadsutbildning, vilket berättigar inte bara till utbildningsbidrag utan också till traktamente m. m. I andra län, där arbetsmarknadsmyndigheterna har andra tolkningar av arbetsmarknadskungörelsen, tvingas berörda personer finansiera studierna med vuxenstudiestöd eller t. o. m. enbart med studiemedel, som till största delen består av lån. Det sistnämnda blir fallet då den läs- och skrivsvage inte kunnat ta till sig information om att särskilda ansökningstider gäller. Det är naturligtvis högst otillfredsställande med så grova skiljaktigheter beroende på vilket län man kommer ifrån. I ena fallet får man t. ex. ganska generöst stöd medan andra under ett par års utbildning för att uppnå en blygsam läs- och skrivnivå ådrar sig studieskulder och en återbetalning till staten som kommer att uppgå till under ett flertal år, pengar som skall tas från en nettoinkomst. Enligt vår bestämda uppfattning bör skyndsamma åtgärder vidtas för att avlägsna här påvisade orättvisor. Att hänvisa dessa studerande till kommunernas anordnade grundvuxutbildningar och finansiering genom timersättning kan inte heller vara en särskilt klok väg. De som valt att gå folkhögskolevägen för att förbättra sin situation har ofta starka skäl för detta. handlar det om personer som på hemmaplan ej vill avslöja de brister man har. , , .. A228 Med hänsyn till vad vi anfört hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbildningsbidrag till folkhögskoleelever på särskilda linjer för vuxna med läs- och skrivsvårigheter. fs) () () ()
mot · G902A229 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86 :A229 m. fl. (s) Arbetslösa i vuxenutbildningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Sf415 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att arbetslösa bör ges möjlighet att slutföra en påbörjad planmässig utbildning. () ()
mot · G902A232 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:A232 m. fl. (s) Projekteringsbidrag till kommunerna Genom riksdagsbeslut har statens bidrag till projektering ute i kommunerna upphört fr.o.m. . Ett värdefullt stöd för långsiktig planering och sysselsättning upphörde därmed. Enligt då gällande regler kunde bl.a. primärkommuner, av kommuner helägda stiftelser och bolag erhålla projekteringsbidrag för anläggnings- och husbyggnadsarbeten. Den projektreserv som därigenom byggdes upp var framför allt i många av våra glesbygdskommuner av utomordentligt stort värde som sysselsättningsreserv vid lågkonjunktur. Utvecklingen i de fyra nordligaste länen inger stora farhågor för att många av våra kommuner inte längre med egna resurser förmår upprätthålla någon reserv av färdiga projekt för omedelbar igångsättning. De tidigare gällande bestämmelserna om statsbidrag till projektering har angivits av regeringen i regleringsbrev från . Ett huvudskäl för att erhålla bidrag har varit att projektet skall kunna igångsättas för att motverka arbetslöshet. Projektbidrag har utgått med varierande procentsatser på godkända kostnader. Arbetsmarknadssituationen i de fyra nordligaste länen och främst i våra struktursvaga glesbygdskommuner inger allvarliga farhågor om möjligheten att hålla sysselsättningen uppe. Det skulle därför vara av stort värde, främst för kommuner inom stödområdena A och B, om projekteringsbidrag enligt tidigare regler återinfördes. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om återinförande av projekteringsbidrag. () ()
mot · G902A233 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:A233 Hans Nyhage m. fl. (m, fp, c) Inträde i arbetslöshetskassa Sorn en försäkring i fall av arbetslöshet är många arbetstagare anslutna till en arbetslöshetskassa. För den som också är medlem i en facklig arbetstagarorganisation går detta medlemskap med automatik medan det för icke fackföreningsmedlemmar gäller att dessa får anmäla sig själva och tillse att debiterad A-kassaavgift också betalas. Denna möjlighet används av ca 55 000 personer. Arbetslöshetskassorna är självständiga juridiska personer. Deras verksamheter regleras i lag om arbetslöshetsförsäkring. De allmänna tillämpningsföreskrifterna utfärdas av AMS som också är tillsynsmyndighet över Akassorna. När det gäller finansieringen av A-kassorna sker denna till via olika former av statsbidrag. För de arbetstagare som inte är med i en facklig organisation råder ibland unika svårigheter att vinna inträde i A-kassorna. Trots att verksamheten till är finansierad av staten är A-kassorna inte skyldiga att hålla med speciella ansökningsblanketter utan ofta är inträdesansökan sammanfogad med anmälningsblanketten till den fackliga organisationen eller finns rent av på samma blankett. Att så kan ske hänger samman med den nära personalunion som råder mellan A-kassorna och de fackliga organisationerna. På grund av att staten inte på ett nöjaktigt sätt bevakar icke fackföreningsanslutna arbetstagares rätt att vinna inträde i A-kassorna kan det gå månader mellan det tillfälle då en arbetstagare, som ej vill vara med i en facklig organisation, ansöker om inträde tills detta beviljats trots att alla formaliteter är uppfyllda. Denna situation måste betraktas som ovärdig ett rättssamhälle. Om staten menar att A-kassorna skall stå öppna för alla arbetstagare som uppfyller de stipulerade kraven så är det statens sak att tillse att vissa arbetstagare inte får sin ansökan sinkad på grund av att vederbörande ej är medlem i en ideell organisation, i detta fall en facklig sådan. För att råda bot på den rådande situationen bör staten som motprestation till statsbidragen kräva att samtliga A-kassor tillhandahåller separata ansökningsblanketter för inträde i A-kassan samt att dessa automatiskt skall tillhandahållas alla arbetstagare som så önskar. Det skall räcka med ett telefonsamtal. Därtill skall en maximitid stipuleras inom vilken en A-kassa är tvungen att behandla en ansökan om inträde. På blanketten skall också finnas anvisningar till vilken myndighet som den ansökande skall vända sig för att få rättelse vid eventuella fel begångna av A-kassan. 1985/86 A233 Med stöd av det ovan anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till reglering av Akassornas verksamhet angående ansökan från icke fackföreningsansluten arbetstagare i enlighet med vad som i motionen anförts. Hans Nyhage (m) () ()
mot · G902A234 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:A234 m. fl. (s) De arbetslösa invandrarnas situation i Invandrarministern har konstaterat i budgetpropositionen att invandrarnas situation på arbetsmarknaden är oroande. Vissa åtgärder har redan vidtagits på regeringens initiativ. En av dessa är förbättrad samordning mellan utbildningspolitiska och arbetsmarknadspolitiska insatser för att effektivare utnyttja resurserna i syfte att stärka invandrarnas möjligheter att få arbete. Förslaget stod att läsa i invandrarpolitiska kommitténs förslag. Ett projekt har startats i tre kommuner, bl. a. i . Erfarenheterna skall redovisas . Vår uppfattning är att ett liknande projekt, förslagsvis i tre kommuner, borde startas i . Som argument vill vi framföra följande: har jämfört med många andra delar i landet en bra arbetsmarknad. Enligt de senaste statistiska uppgifterna finns det fler sysselsatta på arbetsmarknaden . Men är arbetsmarknaden i mycket komplicerad. Ett stort problem är s. k. restarbetslöshet, dvs. de som är svåra att placera på arbetsmarknaden. Ett annat problem är att invandrarna är överrepresenterade bland de arbetslösa. Invandrarnas andel av de arbetslösa i är jämfört i hela riket. Det bör också nämnas att handläggningen av invandrarärendena tar dubbelt så . Något borde göras, och ett sätt är att starta projekt i tre kommuner i där man vet att arbetslösheten är hög bland invandrarna. Projekten kunde startas när man har sammanfattat erfarenheterna i . Med hänsyn till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av projekt i i syfte att förbättra invandrarnas möjligheter att få arbete. () () () () ()
mot · G902A236 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:A236 och () Fortsatt användning av rekryteringsstödet När rekryteringsstödet infördes som ett arbetsmarknadspolitisk! medel var avsikten att det skulle medverka till dels en tidigareläggning av företagens rekrytering, dels nya arbetstillfällen. Så har också blivit fallet. Genom stödet har tusentals ungdomar och långtidsarbetslösa fått arbete i näringslivet. För flertalet har det inneburit fasta anställningar, redan från början eller efter en provanställning. För arbetsförmedlarna har rekryteringsstödet kanske främst upplevts som ett effektivt hjälpmedel när det gäller att förmå arbetsgivare att anställa arbetssökande som man annars haft svårt att placera på arbetsmarknaden. Det bör också nämnas att utnyttjandet av rekryteringsstödet har relativt sett varit mest omfattande i skogslänen. I budgetpropositionen föreslår regeringen att rekryteringsstödet skall avvecklas tills vidare fr.o.m. den 1 juli 1986.1 stället bör enskilda beredskapsarbeten utnyttjas. Vi är i och för sig medvetna om att det kan resas invändningar mot rekryteringsstödets användning, inte minst i en vikande konjunktur. Vi anser emellertid att om rekryteringsstödet används på rätt sätt har det en viktig funktion att fylla även i den konjunkturfas som kan förutses. Det ger förmedlarna möjlighet att påverka arbetsgivarna att anställa de långtidsarbetslösa, det är lätt att hantera och det riktar sig mot den enskilda sektorn. Enligt vår mening förefaller det mot denna bakgrund vara förhastat att nu fatta beslut om ett slopande av denna stödform. I sammanhanget bör nämnas att en partssammansatt grupp inom AMS ser över rekryteringsstödets användning m.m. Det förefaller rimligt att det arbetet avvaktas innan beslut fattas. Vi föreslår sammanfattningsvis att avvisar regeringens förslag att avveckla rekryteringsstödet som ett arbetsmarknadspolitiskt medel. att med avvisande av regeringens förslag att avveckla rekryteringsstödet som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en fortsatt användning av stödformen.
mot · G902A237 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:A237 () Ökade forskningsresurser till högskolan i Högskolans roll i utvecklandet av från ett län med stort och ensidigt beroende av några statliga bulkindustrier till ett län med hög teknologi och industrier för 1990-talet kan inte överskattas. Högskolan är den värdefullaste satsning som gjorts i länet . sjuder utvecklingen av tillförsikt. Planeringen aven forskarby med hotelldel, ett forskningsråd och ett teknikcentrum fortgår. Byggandet beräknas kunna komma i gång och början av 1987. Dessa satsningar kommer att ge länet en värdefull puff framåt. Men i detta som i andra sammanhang behövs ökade resurser inom högskolan. kommer att behöva stärkas och vidareutvecklas. Det är viktigt med en planmässig och långsiktig tillväxt där ny forskning är nyckeln till framgång. Forskning genererar långsiktiga effekter när det gäller kunskaps- och kompetensuppbyggnad samt industriell utveckling och förnyelse. Dessutom ger satsningar på högskolan direkta sysselsättningseffekter, vilket är av allra största betydelse i . De tidigare tidsbegränsade regionalpoiitiskt betingade forskningsresurser som tillförts högskolan bör permanentas. Dessa medel utgör av högskolans forskningsbudget. Om dessa medel skulle falla bort skulle detta innebära ytterst negativa konsekvenser såväl för länet som för dess näringsliv. Utöver detta behövs resurser för forskning inom nya områden som kommer att innebära utveckling av befintlig industri men också etablering inom framtidsbetonade områden: Satsningar på uppbyggnad av kompetens inom data-teknikområdet är nödvändiga för att vår norra landsända skall kunna bygga upp industri och annan verksamhet inom området. En professur och utrustning är angelägna resurser. Ökade satsningar bör göras inom maskin- och verkstadsteknik mot bakgrund av att verkstadsindustrin svarar för en betydande del av sysselsättningen i länet. En utveckling av CAD/CAM-tekniken sker redan men i alltför liten omfattning. Här borde ökade resurser för utrustning och personal kunna ge stor effekt på sysselsättningen i länet. På högskolan har, i samarbete med industrin, forskning påbörjats inom hydrometallurgiområdet. Sådan forskning kan förbättra förutsättningarna 1985/86 A237 I enlighet med vad jag i motionen anfört hemställs 1. att till anslaget för beredskapsmedel för för /87 anslår ett med 4 milj. kr. reducerat belopp i förhållande till regeringens förslag, 2. att till för /87 anslår 4 milj. kr. utöver vad regeringen har föreslagit. för gruv- och processindustrierna i Norr- och . Ny teknik kunde medverka till ökad lönsamhet. Den forskning som planeras inom teknikområdet arktisk teknik kommer att omfatta ett flertal discipliner; maskinteknik, geoteknik, mineralteknik etc. Ökat intresse för nord- och ställer bl. a. krav på utrustning som redan tillverkas eller kan tillverkas i länet. Den nya forskning som föreslås skall tillföras resurser fr.o.m. med ca 4 milj. kr. för andra delen av /87.
mot · G902A239 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:A239 m.fl. (s) Körkortsutbildning för utvecklingsstörda Mångå av de utvecklingsstörda har en lindrig form av handikapp. De vill leva sitt liv precis som andra människor, ha ett arbete, en bostad och en rik fritid. Många lindrigt utvecklingsstörda vill ta körkort och gör det också. Ännu flera skulle, med tillrättalagd undervisning, lyckas med körkortsprovet. Vid kontakter med företrädare för vanliga trafikskolor har framkommit, att deras lärare upplever sig ha varken tid, kunskaper om handikappet eller möjligheter att pedagogiskt anpassa utbildningen till denna grupps behov. De utvecklingsstörda har svårt att hinna med i den normala studietakten och får inte den nödvändiga personliga handledningen i utbildningen. är det teorin som är en stötesten. Visserligen kan man få göra provet muntligt, men det är också svårt, då man skall kunna välja ett av tre svarsalternativ som man då måste ha i minnet. En annan svårighet är att trafikskollärarna inte har tillräcklig kunskap om handikappet. Ofta får den utvecklingsstörde gå , och med stora kostnader som följd utan att få höra att han egentligen inte kommer att klara utbildningen. I de fall en utvecklingsstörd lyckas med körkortsprovet blir oftast kostnaderna orimligt höga. priser kostade ett normalkörkort ca . vilket skall jämföras med . för de utvecklingsstörda. Naturligtvis bör förutsättningarna för den utvecklingsstörde att klara körkortet noga provas, innan man kan ge något besked om möjligheterna att klara av att ta körkort. De psykologer som finns inom omsorgsverksamheten bör kunna bedöma förutsättningarna. Vid AMU i bedrivs en körkortsutbildning för rörelsehindrade. fick även vissa utvecklingsstörda chans att få sitt körkort där. Den möjligheten föreligger inte . Eftersom det vid AMU i finns erforderliga kunskaper och erfarenheter av körkortsutbildning för utvecklingsstörda anser vi motionärer att det vore möjligt att där utveckla körkortsutbildningen både pedagogiskt och praktiskt. Genom dokumentation av erfarenheter skulle man från AMU i kunna sprida kunskap vidare till körskolor runt om i landet. 1 1985/86. 1985/86 A239 Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utveckling av körkortsutbildning för utvecklingsstörda människor. () () () ()