ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02l113 · 1986-11-10 00:00:00 — Motion till 1986/87:L113 m. fl. (m) Ekonomiska föreningar (prop. 1986/87:7) I propositionen föreslås bl. a. regler som ställer ökade krav på revisorer vad gäller granskningsskyldighet, upplysningsskyldighet och anmälningsskyldighet beträffande skatter och avgifter. Den föreslagna ordningen överensstämmer med vad som genomförts beträffande aktiebolag. Då behandlade propositionen angående utvidgade uppgifter för revisorer i aktiebolag yrkade vi i motion 1984/85:130 avslag på propositionen. Som skäl för vår inställning anförde vi bl. a. följande: Möjligheten för revisorer att framgångsrikt bedriva den omfattande och svåra verksamheten är att revisorns förhållande till företagets ägare och företagets ledning är förtroendefullt, öppet och nära. Regeringen anger i propositionen att förslaget syftar till att på ett förbättrat sätt utnyttja revisorerna i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. Man lär med fog kunna hävda, att förslaget har direkt motsatt effekt. Revisorerna utgör med all säkerhet den mest effektiva kontrollmakten över företagens efterlevnad av lagar och regler. Regeringen föreslår nu att revisorerna skall ha aktiv rapportskyldighet om ett bolags rätta fullgörelse av skyldigheter i fråga om vissa skatter och avgifter. Vidare åläggs revisorerna en ny skyldighet att lämna upplysningar, dvs. ett övergivande av den fullständiga tystnadsplikten. En företagare eller företagsledare, som inte kan lita på att hans samtal med sin revisor förs under tystnadspliktens trygghet, kan snart känna sig nödsakad att diskutera svåra skatteproblem med en ny typ av revisor en skattekonsult. Regeringens förslag är en direkt uppmaning därtill. Om effekten blir denna och mycket talar för att så blir fallet skulle vi alltså i svenskt näringsliv få två typer av revisorer. Officiella revisorer, som föreläggs ett minimum av information, och särskilda skattekonsulter, med vilka företagsledningen diskuterar och undersöker olika redovisningsmässiga och skattemässiga handlingsalternativ. Detta skulle utgöra en utomordentligt avgörande försvagning av den nuvarande företagsrevisionen. Vi menar att dessa invändningar även kan riktas mot nu aktuellt förslag avseende ekonomiska föreningar. 1 konsekvens med detta yrkar vi avslag på propositionen i denna del. Vad gäller skälen för vårt avslagsyrkande hänvisar vi vidare till våra reservationer i lagutskottet (LU 1984/85:13) då revisionen i aktiebolag behandlades. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderliga författningsändringar. Med hänvisning till vad sorn i motionen anförts hemställs att avslår propositionen såvitt avser de förslag som framläggs i kapitel 2.6 om effektivare revision. 1986/87 L113 () fm) () () fm) () () () orlof fm) fm) t inger (m) ()
mot · GA02l114 · 1986-11-13 00:00:00 — Motion till 1986/87-.L114 Skydd för kretsmönster i halvledarprodukter (prop. 1986/87:49) Den av regeringen framlagda propositionen bygger på den lösning av skyddsbehovet för s. k. chips som kommit till uttryck i den Semiconductor Chip Protection Art som gäller i . Regeringens proposition bygger i allt väsentligt på vad som redovisats i SOU 1985:51 Upphovsrätt och datorteknik. 1 SOU 1985:51 uttalas bl. a. om utvecklingskostnaderna för chips att dessa kan bli mycket betydande. Såsom ett exempel härpå anges att utvecklingskostnaderna för ett enda chip kan uppgå till . Denna uppgift får anses, om den över huvud taget är riktig, utgöra ett enastående undantagsexempel. Kostnaderna för utveckling av chips är mycket höga, vilket är beroende av att avancerad teknik måste användas. För sådana chips som blir allt vanligare i produktionen av industriell elektronik utgör emellertid utvecklingskostnaden blott en fraktion utav det angivna beloppet . Det kan förutses att chips kommer att ingå i mycket vanligt förekommande elektroniska produkter. Förekomsten av ett chip i en elektronisk produkt kommer således inte att utgöra någon ovanlig företeelse och ej heller för den skull en företeelse som föranleder särskild uppmärksamhet från en förvärvares sida. I den föreslagna lagen 7 § föreslås en skadeståndsregel som avviker från den regel som antagits i chiplag. Den föreslagna lagtexten utgår ifrån att skadeståndsskyldighet alltid skall inträda i fall av utnyttjande av ett kretsmönster då rätten till mönstret tillkommer annan medan den amerikanska lagstiftningen utgår från att en varning först måste utfärdas av den som innehar rätten det kan alltså förekomma ett godtroende utnyttjande av skyddat chipmönster. Med stöd av det som förut anförts i denna motion anser jag den amerikanska lösningen rimligare. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att godtar det i proposition 1986/87:49 framlagda lagförslaget med den ändringen att 7 § ges följande innehåll: 7 § Den som oaktat det information lämnats om att rätten till visst kretsmönster tillkommer annan fortsätter att utnyttja sådant kretsmönster skall 1 1986/87. till den som innehar rätten till mönstret utge ersättning som utgör skäligt Mot. vederlag för utnyttjandet för tiden efter det sådan information lämnades. Sker det uppsåtligen eller av oaktsamhet skall ersättning utges också för den ytterligare skada som intrånget har medfört. Vid bestämmande av ersättningens storlek skall hänsyn tas även till innehavarens intresse av att intrång inte begås och till övriga omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse.
mot · GA02l115 · 1986-11-18 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L115 Skydd för kretsmönster i halvledarprodukter (prop. 1986/87:49) Den snabba utvecklingen på datateknikens område kräver bl. a. intellektuellt rättsskydd för integrerade kretsar. Det är viktigt att kretsmönster i halvledarprodukter, s. k. datachips, tillerkänns ett förbättrat och förtydligat skydd. Propositionen tillgodoser skyddsbehovet i stor omfattning men i ett avseende försämras skyddet. har vissa datachips skydd enligt upphovsrättslagen men detta föreslås nu upphöra genom införandet av det nya fristående skyddet. Det skall alltså i fortsättningen inte förekomma att ens synnerligen avancerade kretsmönster i datachips skall erhålla ett förstärkt skydd enligt upphovsrättslagen. Däremot torde ett sådant skydd kvarstå med avseende på programkoden i aktuella datachips. Utgångspunkten för den nu aktuella lagstiftningen bör vara att vissa kretsmönster skall kunna åtnjuta förstärkt skydd och då enligt upphovsrättslagen. Den i propositionen valda lösningen förenklar visserligen lagstiftningen och dess tillämpning genom att eliminera kretsmönstrens dubbelskydd i förhållande till upphovsrättslagen. Men den svårlösta problematiken kvarstår beträffande dels gränsdragningen mellan kretsmönster och programkod, dels kretsmönstren i relation till bl. a. lagarna om varumärke och patent och dels programkoden i förhållande till upphovsrättslagen. Dessutom kommer flera och avsevärda nackdelar om man upphäver kretsmönstrens möjlighet till upphovsrättsligt skydd. 1 propositionen framhålls vikten av harmoni mellan svensk och amerikansk rätt men genom förslaget torde skapas motsatsen. Enligt lag och färsk rättspraxis i torde nämligen vissa kretsmönster åtnjuta förstärkt upphovsrättsligt skydd. Ett sämre svenskt rättsskydd måste skapa stora och ovälkomna problem vid förhandlingar på bilateral basis för att uppnå ett permanent skydd enligt amerikansk lagstiftning för svenska produkter. Vidare framtvingas krångliga övergångsregler av den typ som framgår av propositionen nämligen att dubbelskydd tillerkänns gamla men inte nya kretsmönster. En samlad bedömning ger vid handen att möjligheten till förstärkt upphovsrättsligt skydd bör finnas för sådana kretsmönster i datachips som uppnår s. k. verkshöjd. bör dock ensamrätten till mångfaldigande inskränkas för att inte begränsa möjligheterna till undervisning om och analys av dessa mönster, s. k. reverse . 1986/87 L115 Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att beslutar att avslå förslaget till ändring i 10 § lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, 2. att beslutar att i samma lag införa 17 a § med följande lydelse: Exemplar av kretsmönster i halvledarprodukter får framställas uteslutande för undervisning om och analys av mönstret men får inte utnyttjas för något annat ändamål. () () propositionens nackdelar, och några nya oöverstigliga problem kan ej anses tillskapade. Slutsatsen blir att vissa ändringar och tillägg bör göras i den upphovsrättsliga delen av förslaget.
mot · GA02l116 · 1986-11-12 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L116 m. fl. Exekutionsväsendets organisation m. m. 1986/87:52) 1986/87 L116 125 I proposition 1986/87:52 föreslås förändringar i kronofogdemyndighetens nuvarande organisation. Förslaget syftar bl. a. till att underlätta samarbetet mellan kronofogdemyndigheterna och den blivande länsskattemyndigheten. Förslaget innebär att det bildas en kronofogdemyndighet i varje län. 1 propositionen sägs att det ter sig naturligt att kronofogdemyndigheternas ledning och administration lokaliseras till samma ort som övriga länsorgan. framhålls att det bör ankomma på den organisationskommitté som bör tillkallas att närmare överväga om det i något län finns skäl att frångå denna huvudprincip. har det framhållits det angelägna i att statlig verksamhet och myndigheter kan utlokaliseras till skilda delar av landet, som man påtalat att det även inom länen borde prövas om verksamhet kan lokaliseras ut från länscentra. bör tillfälle finnas till utlokalisering av viss verksamhet även från länscentra. Det som framhålls i propositionen, att kronofogdemyndighetens ledning och administration bör lokaliseras till samma ort som övriga länsorgan, kan knappast anses vara nödvändigt. Den organisationskommitté som avses att tillkallas bör allvarligt överväga möjligheterna för lokalisering av de nya länsorgan som kommer att bildas till andra orter än dem som redan nu har en stark administrativ arbetsmarknad. måste vi göra allvar av tanken att försök görs med utlokalisering av viss statlig verksamhet från de orter som redan har mycket administration och således en förhållandevis bra arbetsmarknad jämfört med många andra orter i länen. I bör försök kunna göras, så att möjlighet finns att till skilda orter förlägga kronofogde- och länsskattemyndigheten. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet till utlokalisering av statliga organ till orter i länen, där arbetsmarknaden kräver särskilda insatser. () () 1 1986/87.
mot · GA02l117 · 1986-11-18 00:00:00 — Motion till 1986/87:L117 m. fl. Exekutionsväsendets organisation m. m. 1986/87:52) I proposition 1986/87:52, s. 40 anför departementschefen. Det ter sig naturligt att kronofogdemyndighetens ledning och administration lokaliseras till samma ort som övriga länsorgan. Skäl som talar för detta är bl. a. behovet av samverkan med länsskattemyndigheten. Det bör dock ankomma på den organisationskommitté som bör tillkallas att närmare överväga om det i något län finns skäl frångå denna huvudprincip. Vi kan instämma i behovet av samverkan mellan kronofogdemyndigheten och länsskattemyndigheten. För denna samverkan torde dock inte geografisk samlokalisering vara helt avgörande. Med moderna kommunikationsmedel, bl. a. data, kan avstånd lätt övervinnas. Inom länen kan andra faktorer i ett lokaliseringsärende väga tyngre. Residensstaden är i regel redan övertung med avseende på administrativa arbetstillfällen, medan andra regionala centra har stort underskott härpå. Vi har från vår sida vid tidigare riksmöten påtalat den stora betydelse som den offentliga sektorn har när det gäller att åstadkomma inomregional balans. Inte minst i län är detta en realitet. Länscentrum i är överexpansi vt, medan främst Norduppland har stora sysselsättningsproblem och en minskande befolkning. Mot denna bakgrund menar vi att lokaliseringen av kronofogdemyndighetens ledning och administration måste prövas i ett vidare perspektiv alla politikområden måste ta regionala hänsyn så även detta. Den organisationskommitté som tillsätts bör alltså i hög grad kunna beakta regionalpolitiska aspekter när det gäller lokaliseringen av myndighetens ledning. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om regionalpolitiska hänsyn vid lokalisering av kronofogdemyndighetens ledning och administration. () ()
mot · GA02l118 · 1986-11-19 00:00:00 — Motion till 1986/87:L118 Exekutionsväsendets organisation m. m. 1986/87:52) 1 proposition 1986/87:52 föreslås att en kronofogdemyndighet skall bildas i varje län fr. o. m. . När det gäller lokalisering sägs att det ter sig naturligt att kronofogdemyndighetens ledning och administration lokaliseras till samma ort som övriga länsorgan. Det sägs även att det i något län kan finnas skäl att frångå denna princip. Enligt min mening bör i väljas en annan lokalisering än . Ingen annan del av påverkas så starkt av statliga investeringar som huvudstadsregionen. Det faktum att dessa investeringar koncentreras till /och kommunerna norr därom har utgjort en viktig motor i den inomregionala obalans som så markant präglar . Riksdag, regering, länsstyrelse och landsting har i olika sammanhang uttalat vikten av att bryta denna obalans. Att lokalisering av statliga arbetsplatser därvid spelar en viktig roll har också understrukits. En utmärkt lokalisering av kronofogdemyndighetens ledning och administration vore kommun. Där har kommunen visat att det finns mycket bra förutsättningar att bygga upp ett förvaltningscentrum. stöder också tillkomsten av ett sådant. I samband med lokaliseringen av överstyrelsen för civil beredskap lät göra en utredning som till alla delar bekräftar kommunens material. Den utvecklingen visar också att en Haningelokalisering skulle ge mycket goda samhällsekonomiska effekter. I en situation där regeringen försöker förmå privata företag att förlägga verksamheter inom tjänstesektorn utanför de mest överhettade delarna av och när man vill stoppa byggandet av kontor till förmån för byggande av bostäder är det naturligtvis av största betydelse hur statliga verksamheter lokaliseras. En lokalisering till kommun i detta fall vore en markering av allvaret i dessa propåer. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande lokaliseringen av kronofogdemyndighetens ledning och administration i .
mot · GA02l119 · 1986-11-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:L119 m. fl. Exekutionsväsendets organisation m. m. 1986/87:52) Statens fordringar ökar fortlöpande. Vid de tillfällen då kronofogdemyndigheterna och resurserna för dessa behandlats har resp. utskott och förutsatt att indrivningsverksamheten skulle effektiviseras. Förhoppningarna om detta har inte infriats. kommunisterna är övertygat om att vill man uppnå effektivare indrivning måste man kraftigt öka resurserna inom indrivningsverksamheten. Utifrån detta principiella synsätt tillstyrker vi regeringens förslag om ledningsuppdrag. Däremot avstyrker vi bestämt en ändring i distriktsindelningen för kronofogdemyndigheten. Som vi framhållit inledningsvis anser vi att en förbättring av servicenivån och effekten inom dessa myndigheter måste byggas upp genom förbättrade ledningsfunktioner, ökade personella resurser och höjning av kompetensen regionalt. Även i övrigt anser vi att ett principförslag som innebär så stora faktiska förändringar i en arbetsorganisation inte kan godtas utan en utförlig redovisning av eventuella ändringar i bemanningen ute i distrikten, hur eventuella omflyttningar skall genomföras och hur personalpolitiken i stort skall utformas. Propositionen har inte gjort det troligt, än mindre övertygat oss om att föreslagen förändring av distriktsindelningen på något sätt skulle bidra till en utveckling, förbättring och effektivisering av indrivningsarbetet vid kronofogdemyndigheterna. Under hänvisning till det ovan anförda föreslås att avslår regeringens förslag under punkt 1 i hemställan om bildandet av nya länskronofogdemyndigheter . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02l120 · 1986-11-18 00:00:00 — Motion till 1986/87:L120 m. fl. (s, m, fp) Exekutionsväsendets organisation m. m. 1986/87:52) I proposition 1986/87:52 anges vissa riktlinjer för kronofogdemyndigheternas framtida organisation och lokalisering. Vi vill inför den organisationsutredning som är förhandsaviserad peka på förhållanden, som i talar mot huvudinriktningen i förslaget om lokalisering till residensorten och för tillämpning av undantagsregeln. är nämligen med sin koncentration av befolkningen till norra och södra delarna kluvet och behöver behandlas på ett något annorlunda sätt än flertalet andra län. Ser man på kronofogdemyndigheternas totala arbetsvolym i länet 1985 beräknad efter det poängsystem som tillämpat hänför sig till , till och till . Åt kronofogdemyndigheten i har vidare anförtrotts att vara tillsynsmyndighet i konkurser för hela länet och myndigheten är också s. k. resursmyndighet i länet för exekutiva fastighetsförsäljningar. Åt myndigheten har också anförtrotts att svara för samrådsmöten med olika länsorgan när det gäller uppföljningen av företag i kris. Myndigheten ingår också i länets SAMEB-grupper (samverkan mot ekonomisk brottslighet). Länets kronofogdeekonomer har placerats i , och myndigheten har sålunda tillgång till inte bara juridisk utan också ekonomisk expertis och är alltså väl att möta de uppgifter som kan komma att åläggas det nya länsorganet. Till detta bör läggas de regionalpolitiska skäl som talar mot en förflyttning av kronofogdemyndigheten från . Färre arbetstillfällen och minskad befolkning har blivit följden av de strukturförändringar som drabbat bl. a. järnmanufakturen i . Vidare har bl. a. på den statliga sidan och inom konsument- och producentkooperationen skett utflyttningar av stora enheter med många arbetstillfällen. Antalet anställda har också minskat inom bl. a. fortifikationsförvaltningen och myntverket. Förhoppningar om aktiva motverkande åtgärder från statsmakternas sida har i stort sett inte kunnat infrias. Detta måste ha berott på att lägets allvar inte till fullo blivit klargjort därför att avtappningen av arbetstillfällen skett successivt under ett stort antal år. Det är också förklaringen till att den totalt mycket omfattande befolkningsminskningen inte väckt samma uppmärksamhet i massmedierna som på orter där strukturförändringarna på en gång drabbat ett mycket stort antal anställda vid nedläggning av varv och andra stora företag. har dock tillförts Bergslagsregionen vilket tyder 1* 1986/87. 1986/87 L120 Med stöd av ovanstående motivering hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skälen för att behålla kronofogdemyndighetens lokalisering till . fm) () på att myndigheterna börjar uppmärksamma de många förlorade industrijobben. Vår slutsats blir att både storleken av nuvarande kronofogdemyndighet i och de nya arbetsuppgifter som kan komma att tillföras den talar för att den även i fortsättningen förläggs till . En sådan lokalisering svarar vidare mot önskemålet om näringspolitiska insatser. En lokalisering till försvårar på intet sätt det samarbete med länsmyndigheten som propositionen förutsätter.
mot · GA02l121 · 1986-11-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:L121 och i (s) Exekutionsväsendets organisation m. m. 1986/87:52) I propositionen föreslås bl. a. att nuvarande organisation ändras så att en kronofogdemyndighet bildas i varje län och att hela länet blir myndighetens verksamhetsområde. Den judiciella och administrativa indelningen i landet kan därmed bibehållas. Det anförs att det ter sig naturligt att kronofogdemyndighetens ledning och administration placeras på samma ort som övriga länsorgan. Departementschefen anför emellertid att den organisationskommitté som tillkallas bör kunna överväga om det i något län finns skäl att frångå denna huvudprincip. län är långsträckt i nord-sydlig riktning. Länsorganen är placerade i som ligger ca 5 mil från gränsen i söder mot men från den norra gränsen mot . Avståndet är mellan och medan ligger mittemellan dessa orter. Från till på är det . Till inlandskommunerna norr och väster om är det långt från men betydligt närmare från . Geografiskt ligger således i länets mitt vid väg E 66 som är huvudstråk för trafiken genom länet. finns KFM (kronofogdemyndighet) i såväl som och . Med de motiveringar som framförs i proposition 52 kan vi acceptera den föreslagna ordningen där endast en myndighet företräder de exekutiva intressena i varje län. Vad gäller län finns dock flera skäl som talar för att en placering av myndigheten sker mera centralt i länet än vad som skulle bli fallet om den placerades i . Vi anser att den nya kronofogdemyndigheten bör lokaliseras till . De geografiska fördelarna härmed har redan berörts. Den indrivningsverksamhet som bedrivits från mellersta länsdelen inom hittillsvarande organisation har visat bra resultat. Med en lämpligt förändrad organisation anpassad till det nya systemet kan också en verksamhet med administrativt huvudansvar för hela länet bedrivas härifrån. Vi anser det viktigt påpeka att regionalpolitiska värderingar också beaktas i detta sammanhang. Verksamheten på den centrala administrativa enheten har avgjort större betydelse för sysselsättningen än ett s. k. kronokontor. Det ligger i statsmakternas intresse att i möjlig mån bidra till decentralisering av administrativ verksamhet även ute i länen. Vi vill nämna att har det lägsta antalet offentliga tjänster av de tre större kommunerna i länet. Den av oss föreslagna lokaliseringen åstadkommer att det långsträckta Mot. 1986/87 län i detta fall blir administrativt rundare med minskade avstånd L121 till gagn för verksamhet och service med anknytning till länets kronofogdemyndighet. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om lokaliseringen av kronofogdemyndigheten i län.
mot · GA02l124 · 1986-11-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:L124 Exekutionsväsendets organisation m. m. 1986/87:52) I propositionen föreslås att nu skall ta ställning till vissa principiella riktlinjer för exekutionsväsendets organisation. Därefter avses en kommitté bli tillkallad för att lämna förslag till hur den nya organisationen närmare bör utformas. Omorganisationen skall enligt förslaget genomföras . Någon särskild utredning som ligger till grund för förslaget finns inte, även om departementschefen redovisar ett antal tidigare utredningar om exekutionsväsendet. Förslaget innebär förutom en organisation i 24 kronofogdemyndigheter i respektive län också att skall få till uppgift att leda verksamheten i exekutionsväsendet. Detta innebär att kronofogdeverksamheten mer eller mindre inlemmas i skatteförvaltningen. Detta är principiellt mycket tveksamt, bl. a. med anledning av att exekutionsväsendet också har att handlägga s. k. privata mål. De förslag som har att ta ställning till är principiellt mycket betydelsefulla och borde ha beretts mera noggrant även med hänsyn tagen till de tidigare utredningar som departementschefen hänvisar till. Regeringen bör efter en ytterligare beredning av ärendet återkomma till med ett mer detaljerat förslag om en omorganisation av exekutionsväsendet. Mot denna bakgrund hemställer jag att beslutar avslå proposition 1986/87:52.