mot · G902Sf520 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf520 () Invandrar- och minoritetspolitiken antog 1975 mycket ambitiösa mål för invandrar- och minoritetspolitiken. Målen brukar sammanfattas i de tre begreppen jämlikhet, valfrihet och samverkan. Det var av stort värde att dessa mål kunde antas av en enig riksdag. Kds anser att det krävs ett stort antal åtgärder för att man skall komma närmare målen. Inom invandrardelegationen och diskrimineringsutredningen m. fl. grupper och utredningar har ett antal intressanta förslag framförts. Dock har många av förslagen aldrig resulterat i förslag till . Här redovisas några förslag till åtgärder inom invandrar- och minoritetspolitikens område. (Förslag om förstärkning av finska språkets ställning i lämnas i en annan motion.) Ny organisation för handläggning av invandrar- och minoritetspolitiken handläggs en del invandrarfrågor inom av en särskild arbetsgrupp. Till detta departement är också knutna en statssekreterare och en minister med inriktning på invandrarfrågorna. Andra frågor handläggs inom . arbetar med alla typer av invandrar- och minoritetsfrågor från flyktingfrågor till kulturfrågor. Många skäl talar för att det borde vara en tydligare skillnad mellan invandringsfrågor (som har med den direkta invandringen till att göra) och minoritetsfrågor (som har med de språkliga minoriteternas och invandrarnas ställning i att göra). bör därför delas upp i två myndigheter, en som får ansvar för invandrings- och flyktingfrågor samt de direkta åtgärderna i samband med invandringen, en annan som handlägger minoritetsfrågor med betoning på kultur. Den förra myndigheten kan vara knuten till den senare till . För att betona kulturfrågornas vikt för minoriteterna borde invandrarministern knytas till och bli minoritetsminister. Skolor och utbildningar på alla nivåer bör påverkas i en riktning så att de förmedlar en Sverigebild som inte utesluter de språkliga minoriteterna som 1 en medskapande del i historia och nutidsutveckling. Med en mer jy[ot 1985/86 nyanserad bild av det vi kallar svenskt, kan en ny ödmjuk nationalism skapas. Många människor känner oro inför invandrare och flyktingar. Kanske kan en större medvetenhet om alla de folkgrupper och kulturinflytanden som genom historien medverkat till framväxten av det nutida , bidra till att stärka samhörighetskänslan med också de nya invånare som kommer till vårt land. I stället för att se de nya minoriteterna som ett hot, borde vi uppfatta dem som en möjlighet att ytterligare förbättra ett bra samhälle. Kulturpolitik för språkliga minoriteter Tillämpningen av den nuvarande invandrarpolitiken präglas ibland av en handikappsyn enligt ungefär den uppfattning man förr hade om fysiska och psykiska handikapp. När denna syn dominerar uppfattas invandraren som enbart hjälpbehövande. Tankarna bakom detta kan vara goda, men leder lätt till en låg status för minoritetsgrupperna. Statusen kan höjas genom en bred satsning på minoritetskulturen. Framför allt gäller detta språkundervisningen. Kds har redan tagit ställning för sverigefinska utbildningslinjer (alternativt sverigefinska skolor) i . Undervisningen i och på övriga minoritetsspråk måste kvalitativt förbättras. Även undervisningen i svenska som andraspråk måste få högre kvalitet bl. a. genom att man ställer upp behörighetskrav för de lärare som skall undervisa invandrare i svenska som andraspråk. har behov av språkkunniga meborgare för många ändamål - för biståndsarbete, mission, handelsutbyte med andra länder, diplomati, turism osv. Flemspråksundervisningen kan med höjd kvalitet bidra till att öka den svenska kompetensen på alla dessa områden. Men trots god undervisning i både svenska som andraspråk och invandrarnas modersmål, kan det vara svårt att utnyttja sin tvåspråkighet. Man behöver goda språklexikon och terminologiordlistor för olika ämnesområden. Även exportindustrin skulle ha nytta av bättre översättningsmöjligheter. Det finns också i kompetenta forskare från olika länder som inte kan överföra sin kompetens till svenska därför att goda lexikon saknas. SÖ, språkdata i och har arbetat med det s. k. (lexikon för invandrare). De första språklexikonen från detta projekt har utkommit. Resurserna för ett fortsatt arbete med hög kvalitet är dock för små. Om man samordnade de resurser och den kompetens som finns inom språkdata vid , , invandrarverkets språksektion m. fl. instanser, borde man kunna bygga upp ett lexikografiskt institut. Institutet kunde svara för framtagning av lexikon och fackordlistor på olika språk. Ordbanken skulle finnas i en flerspråkig databas som successivt skulle byggas ut. När en sådan databas fått tillräckligt hög kvalitet och omfattar tillräckligt många språk, kunde den delvis bli självfinansierande. Det lexikografiska institutet kunde utföra översättningstjänster åt t. ex. exportindustrin. Invandrarnas utbildning och kunskaper skall tas till vara Mångå invandrare i har en kvalificerad utbildning med sig från 1985/86 Sf520 Men det är svårt att utnyttja den i därför att det här krävs behörighet och kompetens verifierad genom t. ex. ett svenskt högskolebetyg. En särskild instans eller myndighet bör därför inrättas för meritvärdering av invandrares utbildning. Myndigheten skulle på begäran utfärda ett intyg som visade vilken svensk utbildning resp. utländska examina motsvarade under förutsättning att invandraren gått igenom vissa kompletterande kurser i , t. ex. svensk yrkesterminologi. Myndigheten skulle också lägga upp sådana kurser i samverkan med UHÄ och högskolorna. Kamp mot rasism och diskriminering Diskriminering och rasism gör sig gällande också i . Det gäller även myndigheter och organisationer. Kds instämmer i de flesta av de förslag diskrimineringsutredningen kommit med. Den av regeringen föreslagna diskrimineringsombudsmannen bör kompletteras med att varje kommun åläggs att utse en tjänsteman att vid sidan av övriga arbetsuppgifter fungera som lokal diskrimineringsombudsman. Till denne skulle personer som anser sig diskriminerade kunna vända sig. Tjänstemannen skulle sedan ha skyldighet att till åklagare anmäla fall av olaga diskriminering eller hets mot folkgrupp. Tjänstemannen skulle också kontinuerligt granska sin kommuns verksamhet inom detta område. Kds anser att skall följa FN:s uppmaning att införa en lag mot rasistiska organisationer. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar hos regeringen begära förslag om ny organisation för handläggningen av invandrar- och minoritetsfrågor så att en klar uppdelning sker mellan invandringsfrågor (med anknytning till invandringen till ) resp. minoritetsfrågor (med betoning av invandrarnas och minoriteternas kulturella situation i ), [2. att beslutar hos regeringen begära förslag om hur en förändrad Sverigebild enligt motionens intentioner kunde införas i undervisningen i alla skolformer och utbildningar,1] [3. att beslutar hos regeringen begära förslag om olika kvalitetshöjande åtgärder för hemspråksundervisningen,1] [4. att beslutar hos regeringen begära förslag om behörighetsregler för lärare i svenska som andraspråk,1] [5. att beslutar hos regeringen begära förslag till inrättande av ett lexikografisk! institut i enlighet med vad som anförts i motionen,1] [6. att beslutar hos regeringen begära förslag till inrättande av en instans för meritvärdering av invandrares utbildningar från hemlandet,1] 3 1 1985/86:Ub827. 7. att beslutar hos regeringen begära förslag till lag om Mot. skyldighet för kommunerna att utse en tjänsteman till lokal diskrimi- Sf520 8. att beslutar hos regeringen begära förslag till lag mot rasistiska organisationer i enlighet med begäran från FN.