mot · G902U505 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:U505 m. fl. (s) Tullen på fiskkonserver vid export till För kustbefolkningen i norra och mellersta har fiskkonservindustrin varit en viktig försörjningskälla . På liknande sätt som yrkesfisket dominerat Bohusläns kustzon har svensk fiskkonservindustri lokaliserats till kustsamhällena i länet, med som mest ett åttiotal fabriker. Historiskt sett är fiskkonservindustrin en spegling av den tidiga industrialiseringen i . Den var lokaliserad till kustsamhällena och tillverkningen hade nära till råvaran. etablerades konservfabriker på ett flertal platser utmed . Konservindustrin hade fram till 1950talet en god marknad, dock med en viss avmattning under världskrigen på grund av råvarubrist. har branschen fått utstå en rad förändringar som branschen har drabbats av en rad olika svårigheter. De mindre företagen, med sina speciella produkter och arbetsmiljö, håller på att försvinna. Den personalintensiva och mera hantverksmässiga produktionen ersätts alltmer av maskiner. I en utredning om fiskkonservindustrin i , utförd av , konstateras att lades 13 arbetsställen inom branschen ned i länet, vilket innebar att 600 personer förlorade sina jobb. Av dessa var kvinnor. Denna negativa utveckling har sedan fortsatt , så att antalet arbetsställen minskat från 1955 till 1980, medan antalet sysselsatta, som 1955 var 2 650, minskat till 1 1980. Åren efter 1975 har inneburit den svåraste nedgången enligt vad som kan utläsas i skärgårdsutredningen. Hårdast drabbade är de fyra nordligaste kustkommunerna , där mer än 300 jobb försvunnit . I finns ingen konservindustri kvar. Fiskkonservindustrin har stor betydelse för sex av länets kommuner, förutom , och även , och . Norra och mellersta har en mera begränsad lokal arbetsmarknad. Varje arbetstillfälle har särskild betydelse som försörjningsunderlag för den bofasta befolkningen och alternativa sysselsättningsmöjligheter inom rimliga pendlingsavstånd saknas i stort sett. Utvecklingen i norra och mellersta , efter beslutet om Uddevallavarvets nedläggning samt den kraftiga strukturomvandling som drabbat länets konservindustri, motiverar åtgärder inriktade på ökad förädling av havsprodukter inom kustzonen. En av orsakerna till nedgången inom fiskkonservindustrin är utvecklingen De handelshinder som kan förekomma vid exportför- Mot. säljning till den europeiska marknaden utgörs av tullar, andra importavgifter U505 och eventuell mervärdeskatt. I det frihandelsavtal med EG som gäller 1973 ingår inte konserverade eller på annat sätt beredda fiskprodukter. medför att svensk fiskkonservexport belastas av tull på varor till För handel inom EG är däremot fiskkonserver ej tullbelag da, vilket har medfört att svenska företag fått känna av en hård konkurrens från företag i vid export till övriga . konkurrensen är märkbar på grund av att de norska produkterna endast belastas av tull. För att svenska företag skall kunna fortsätta handeln på EG-marknaden tvingas de starta legotillverkning inom EG eller etablera sig där. I vissa fall har detta redan skett. Detta medför givetvis svårigheter för branschen och fortsatt minskning av antalet sysselsatta i . Det är därför angeläget att förhandlingar inleds med sikte på att minska den 20-procentiga tull som påförs fiskkonserver vid export till . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande insatser för att främja sysselsättningen inom svensk fiskkonservindustri. () () () ()