ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902K807 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86 :K807 och () Stödet till organisationstidskrifter I budgetproposition 1985/86:100, bil. 7, föreslås att stödet till organisationstidskrifter avvecklas från . Föredragande statsrådet anför att stödet till organisationstidskrifter förlorat så mycket i praktisk och ekonomisk betydelse att det kan ifrågasättas om det skall behållas. Säkerligen finns det många tidskrifter som ges ut av organisationer vilkas ekonomi är så god att tidskriftsstödet saknar betydelse. Varken eller Vi:s utgivning torde hotas av uteblivet statsbidrag. Detsamma torde gälla för de flesta fackförbundstidningar. För och , liksom för övriga ideella organisationer, kommer regeringens förslag som en fullständig chock. För t. ex. utgör tidskriftsstödet och är dubbelt så stort som nettointäkterna från annonser. Ett borttagande av tidskriftsstödet innebär att Accents utgivning måste minskas från 24 nummer till färre än 20 nummer . Samma förhållande torde gälla många tidskrifter som ges ut av ideella organisationer, som då särskiljs från ekonomiska intresseorganisationer. Budgetpropositionen visar med önskvärd tydlighet att en översyn av stödet till organisationstidskrifterna är nödvändig. Det kan inte vara rimligt att tidningar som ges ut av starka ekonomiska organisationer jämställs med t. ex. , DKSN:s Folkets Väl eller andra ideella organisationers tidskrifter. Det måste vidare ifrågasättas om stödet till dagspressen skall ökas på de ideella tidskrifternas bekostnad. , frikyrkosamfunden och andra ideella organisationer har svårt att kompensera ett så kraftigt inkomstbortfall som ett slopande av tidskriftsstödet skulle innebära. Både och frikyrkorna har blivit styvmoderligt behandlade i statsbidragshänseende. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar avvisa regeringens förslag om avveckling av stödet till organisationstidskrifter.
mot · G902K808 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86: K808 Extra stöd till distribution av dagstidningar i glesbygd Staten lämnar rabatt för samdistribution av dagstidningar. Genom denna har distributionen avsevärt underlättats. De flesta av dagstidningarnas abonnenter får tidningen hemburen , medan i många fall distributionen sker med lantbrevbäringslinjer, vilket medför att abonnenten erhåller tidningen . Dessa abonnenter blir missgynnade genom att tidningen mist åtskilligt av sitt nyhetsvärde, och man får ej heller någon tidning om . Många av abonnenterna i glesbygden önskar få morgonutbärning. Denna service blir emellertid för kostsam för distributionsföretagen trots samdistributionsrabatten. måste även distributionsföretagen av kostnadsskäl överflytta redan befintlig morgondistribution till . Denna utveckling tenderar att öka och medför således en ytterligare försämring av servicen till glesbygdens folk. Detta missförhållande kunde avhjälpas genom att extra distributionsstöd utginge för morgondistribution av dagstidningar i de områden som av kostnadsskäl fått inskränkningar i tidningsutbäringen. att som sin mening ger regeringen till känna att frågan om ett komplement till nuvarande samdistributionsrabatt för distribution av dagstidningar bör utredas och förslag senare föreläggas .
mot · G902K809 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86 :K809 () Stödet till organisationstidskrifter I årets budgetproposition föreslås att stödet till organisationstidskrifter avvecklas fr. o. m. . Stödet som infördes uppgår innevarande budgetår till 39 milj. kr. Motiveringen till förslaget är att stödet skulle ha förlorat så mycket i praktisk och ekonomisk betydelse att det kan avvecklas. Denna bedömning är enligt min mening riktig när det gäller tidskrifter som utges av stora och ekonomiskt starka organisationer. Däremot har stödet fortfarande stor betydelse för ekonomiskt svaga organisationers möjligheter att ge ut tidskrifter med någorlunda kvalitet. Särskilt gäller detta för ungdomsorganisationerna, vilka lever under en ekonomiskt hårt pressad situation. För ungdomsorganisationerna är det av stor betydelse att regelbundet kunna ge ut sina tidskrifter. Det gäller att nå såväl de egna medlemmarna som presumtiva medlemmar och andra intresserade. Organisationerna har dessutom små möjligheter att kompensera ett minskat eller avvecklat tidskriftsstöd med ökade annonsintäkter. Mot denna bakgrund är det viktigt att stödet till organisationstidskrifter bibehålls till ungdomsorganisationernas tidskrifter. Stödet bör också räknas upp för att ej urholkas av inflationen. är det organ som lämpligen bör ansvara för administrationen av ett sådant tidskriftsstöd till ungdomsorganisationernas tidskrifter. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar om att ett stöd till ungdomsorganisationernas tidskrifter införs och administreras av , 2. att beslutar anslå medel för detta ändamål motsvarande nuvarande organisationstidskriftsstöd för ungdomsorganisationer uppräknat med prisutvecklingen.
mot · G902K810 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:K810 m. fl. (vpk) Stödet till organisationstidskrifter Den rika av organisationstidskrifter spelar en viktig roll i opinionsbildningen och utgör också en välbehövlig motvikt mot monopoltendenserna inom pressen. Det är därför värdefullt att tidskrifterna har fått ett visst samhälleligt stöd som kunnat kompensera de kraftigt ökade portokostnaderna. Den samlade arbetarrörelsen reagerade starkt när den borgerliga regeringen skar ner på anslagen till organisationstidskrifter. Det är därför förvånande att regeringen nu med ett penndrag vill avskaffa hela stödet. Argumenteringen för förslaget är egenartad. Man hävdar att bidraget har urholkats och därigenom spelar en mindre roll . Slutsatsen borde bli att anslaget räknades upp och inte att det helt avskaffades. Tills vidare bör anslaget utgå med åtminstone oförändrat belopp. Det är däremot mycket positivt att regeringen föreslår ett ökat bidrag till de hårt pressade kulturtidskrifterna. Men föreslår regeringen att vissa organisationstidskrifter skall kunna kompensera sig för det slopade anslaget till dem genom att i stället få medel ur anslaget till kulturtidskrifterna. Det höjda bidraget till kulturtidskrifterna riskerar därmed att urholkas, vilket är ytterligare ett skäl för att bibehålla anslaget till organisationstidskrifterna. Med hänvisning till det anförda hemställs att med ändring av proposition 1985/86:100, bil. 10, G. Massmedier m. m. beslutar att för /87 anvisa ett förslagsanslag av . som stöd till organisationstidskrifter. (vpk) (vpk)
mot · G902K814 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:K814 () Stödet till organisationstidskrifter I budgetproposition 1985/86:100 föreslås att stödet till organisationstidskrifter avvecklas från . Föredragande statsrådet anför att stödet till organisationstidskrifter förlorat så mycket i praktisk och ekonomisk betydelse att det kan ifrågasättas om det skall behållas. För många organisationer saknar tidskriftsstödet betydelse. , Vi Bilägare eller torde vara beroende av statsbidrag. Detsamma kan antas gälla flertalet fackförbundstidningar eller tidskrifter utgivna av arbetsgivarorganisationer. En översyn av stödet till organisationstidskrifter är således befogad. Det är rimligt att också ideella organisationer måste ta konsekvenserna av ett minskat utrymme för samhällsstöd. När det gäller organisationstidskrifter är dock de utgivande organisationerna av mycket skiftande storlek och styrka. Det är inte rimligt att jämföra kooperationen, Arbetsgivarföreningen SAF, eller starka fackliga organisationer med t. ex. frikyrkorna eller . För dessa ideella organisationer är tidskriftsstödet en betydande post i budgeten. Det kan därför ifrågasättas om det är rätt väg att finansiera ett ökat stöd till dagspressen genom att ta bort stödet till organisationstidskrifter. Regeringens förslag är särskilt anmärkningsvärt eftersom dessa organisationer missgynnats i statsbidragshänseende under ett flertal år. Inte heller årets budgetproposition ger kompensation för ett slopande av tidskriftsstödet. För och nyketerhetsrörelsen, liksom för övriga ideella organisationer, kommer regeringens förslag som en fullständig chock. För t. ex. !OGT-NTO:s tidning Accent utgör tidskriftsstödet och är dubbelt så stort som nettointäkterna från annonser. Ett borttagande av tidskriftsstödet innebär att Accents utgivning måste minskas från 24 nr/år till färre än 20 nr/år. Samma förhållande torde gälla många tidskrifter som ges ut av ideella organisationer, som då särskiljs från ekonomiska intresseorganisationer. Den föreslagna reformen på dagspressidan är inte akut. Den kommande pressutredningen kan utan vidare inväntas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar avslå förslaget att slopa stödet till organisationstidskrifter, 2. att beslutar anslå . till Stöd för organisa- Mot. 1985/86 tionstidskrifter i förslagsanslag, K814 3. att beslutar anslå . till Stöd till dagspressen i förslagsanslag, 4. att beslutar hos regeringen hemställa om en översyn av Stödet till organisationstidskrifter vilken bör fokusera de ideella organisationernas situation.
mot · G902K815 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:K815 () Kungaparets bröllopsfond Kungaparets och kanske särskilt drottning engagemang för handikappade barn är välkänt för svenska folket. Kungaparets bröllopsfond är också instiftad till förmån för handikappade barn. En fond med ett så lovvärt ändamål är förtjänt av allt stöd. , efter kungaparets bröllop, finns dessutom speciell anledning att uppmärksamma Kungaparets bröllopsfond och dess syfte. Ett sätt att bidra till fondens förstärkning kan vara att tillverka och saluföra dels ett märke med kungapartet i högtidsdräkt, dels motsvarande individuella märken med konungens resp. drottningens porträtt. Märkena skulle kunna utformas antingen som nål att fästas på kavaj eller motsvarande eller som smycke att bäras i halskedja. Sådana märken skulle kunna saluföras för en mängd olika användningar, t. ex. för utdelning i ideella föreningar vid avtackande av särskilt förtjänta medlemmar. Vinsten från försäljningen av märkena bör oavkortad gå till Kungaparets bröllopsfond till främjande av dess ändamål. Före ett beslut om införande av märken av nämnt slag måste naturligtvis kungaparets mening i frågan inhämtas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att inhämta kungaparets tillstånd till tillverkning och saluförande av de jubileumsmärken som beskrivs i motionen. 2. att beslutar att efter tillstånd härtill från kungaparet uttala sig för tillverkning och utgivande av jubileumsmärken med beskriven utformning.
mot · G902kr202 · 1986-01-14 00:00:00 — Motion till 1985/86: Kr 202 () Grundbelopp till Skådebanan i Skådebanan i startade . Stora delar av föreningar och folkrörelser i är medlemmar i . Antalet medlemsföreningar var ca 80. Skådebanan i har 215 ombud i föreningar, skolor och bostadsområden samt på arbetsplatser inom såväl industrier och handel som samhällsinstitutioner. Skådebanan har förmedlat omkring 11 000 kulturbesök varje verksamhetsår sedan starten. Skådebanans uppgift är att arbeta för att kulturpolitiska mål förverkligas beträffande spridning av kultur till alla grupper i samhället oberoende av ekonomisk situation, social ställning eller bostadsort. Skådebanan bör främst arbeta för de grupper i samhället som av olika skäl sällan eller aldrig kunnat få del av kulturutbudet. Skådebanan i har endast lönebidragsanställd personal. För att få stabilitet och effektivitet i verksamheten är en fast anställd konsulent såsom chef för arbetet enda lösningen. Skådebanan i är därför väl motiverad att erhålla ett grundbelopp med tanke på verksamhetens omfattning och personalsituationen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om grundbelopp till Skådebanan i .
mot · G902kr203 · 1986-01-14 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr203 och () Statsbidragen till studentförbunden är som ungdomsorganisationer berättigade till att söka statsbidrag. Anslag för detta ändamål finns under . Detta anslag utgår dock endast för medlemmar under . Medelåldern bland dem som är inskrivna vid landets högskolor är . Av samtliga är under . Studentförbunden kan därför knappast räknas som någon specifik enligt de normer som gäller. har införts möjligheten för kvinnoförbund att söka statsbidrag. Dessa söks för medlemmar och ansökan görs till . Samma bestämmelser som gäller för kvinnoförbunden borde också kunna gälla för studentförbunden då det gäller statliga bidrag. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om möjlighet för studentförbunden att söka bidrag på samma villkor som kvinnoförbunden samt att medlen för detta överförs från till .
mot · G902kr205 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr205 Lokalisering av kabelnämnden och närradionämnden till län Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:A406 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen sägs om lokalisering till län av kabelnämnden och av närradionämnden.
mot · G902kr208 · 1986-01-20 00:00:00 — Motion till 1985/86: Kr 208 () Kommersiell reklam i närradio Enligt 10 § närradiolagen får kommersiell reklam inte sändas i närradio. Det är inte heller tillåtet att sända visst program som bekostas av medel som har ställts till den sändande sammanslutningens förfogande för att programmet skall kunna sändas. Närradiosändningar kan te sig dyrt för ekonomiskt svaga föreningar. Många organisationer kan över huvud taget ej medverka i projektet på grund av de kostnader verksamheten kräver. Lösningen är inte nya statsbidrag. Ett införande av reklam i närradion skulle innebära att de föreningar som är engagerade i närradioverksamhet icke skulle bli beroende av statsbidrag i någon högre grad och att många nya föreningar skulle ges möjlighet att delta i verksamheten. Reklam i närradion skulle innebära ökad konkurrens och därigenom bättre program. Enligt 10 § närradiolagen får dock kommersiell reklam inte sändas i närradio. För att möjliggöra reklamsändning i närradio är det därför nödvändigt att denna paragraf utgår. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar upphäva 10 § närradiolagen fr. o.m.
mot · G902kr211 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Kr211 m. fl. 1985/86 Kr211216 Enligt dnr 1983:51, En granskning av statlig förvaltning av kulturen, framgår att, trots ökade anslag till kultursektorn, inga fler eller nyare grupper kommer till våra kulturinstitutioner. I proposition 1974:28, Den statliga kulturpolitiken, anges en rad kulturpolitiska mål. I nämnda proposition tillmäts decentralisering och kulturens tillgänglighet för s. k. eftersatta grupper särskilt stor betydelse. Av propositionen framgår att ett viktigt område som måste ses över är hur vi når ut till kulturovana grupper. Institutionskulturen måste möta dessa människor utifrån deras tidigare erfarenheter och kunskaper på kulturområdet. Inom folkrörelsearbetet är det ett känt faktum att individens kulturella utveckling ligger i ett växelspel mellan att konsumera god kultur och att få utöva olika former av förändringsarbete, främst då s. k. skapande verksamhet. Den organisation som har den allra bästa kunskapen om publikarbetet och dess pedagogik är enligt vår mening Skådebanan. Förutom Riksskådebanan finns regionkontor. De mest eftersatta grupperna finns oftast i glesbygden, för där finns ingen publikorganisation av skådebanemodellen. LO- och TCO-distriken i Z- och Y-länen har tagit initiaitv till bildande av en regionskådebana för detta område. Vid arbetet med bildandet av Regionskådebanan framkom att de fasta institutionerna erhållit statligt stöd för produktion och marknadsföring. Skådebanan däremot hade ingen möjlighet att erhålla grundbelopp för det publikarbete som utgår från den enskilde individen. Marknadsförarna når nu i likhet med tidigare de människor som redan har en positiv syn på kulturutbudet. Det känns otillräckligt att staten i rapport efter rapport understryker vikten av ett bra publikarbete utan att utgå från den lilla människans behov och möjligheter att ta emot kulturutbudet. Skall Skådebanan kunna utveckla sitt publikpedagogiska program som utgår från folkrörelseideologin måste den också ha medel att utföra det arbetet. Det är därför angeläget att Skådebanan i Z- och Y-länen tilldelas det antal grundbelopp som fordras för att kunna genomföra planerad verksamhet. Med hänvisning till vad sorn ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om Skådebanan i Z- och Y-länen. () () 1985/86 Kr211
mot · G902kr212 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr212 () Svensk arkivinformation i permanentades Svensk arkivinformation i (SVAR). hemställde hos regeringen att SVAR skulle ges ytterligare fasta resurser. Anledningen till detta var bl. a. att sysselsättningen inte utvecklades enligt den av regeringen antagna planen och att den kommersiella inriktningen inte skulle kunna utvecklas på grund av medelsbrist. Årets budgetproposition innehåller emellertid inte något förslag som bidrar till enpositiv utveckling av SVAR. En rikstäckning av kyrkoboksmaterialet är väsentligt för SVAR:s kommersiella och sysselsättningsmässiga utveckling. En möjlighet för regeringen att medverka i SVAR:s uppbyggnad vore därför att anslå medel för optimal konvertering av kyrkobokfilm till mikrokort. Ytterligare ett sätt att bidra konstruktivt till verksamheten är att se till att SVAR får den i propositionen om litteratur och folkbibliotek antydda centrala funktionen beträffande folkbibliotekens fjärrlånesystern av genealogisk! arkivmaterial och då på ett sådant sätt att verksamheten i detta avseende tillförsäkras en finansiell grund. Sysselsättningen vid SVAR är av avgörande betydelse i en glesbygd som , då den också ger ett betydande tillskott av arbetstillfällen för ortens kvinnor. Med anledning av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande SVAR i . 1* 1985186.3sami.
mot · G902kr213 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86: Kr213 och () Prövningen av statsbidrag till vissa organisationer av folkrörelsekaraktär Denna motion begär ändring i rutinerna beträffande prövningen av vissa fria organisationers statsbidrag. Ärendet har betydelse för dessa organisationer för att markera deras självständiga ställning och kan dessutom betraktas som en rättvisefråga. Som kort sammanfattning av ärendet gäller detta de fria organisationer av folkrörelsekaraktär som utan att tillhöra har påtvingats en administrativ och ekonomisk knytning till genom att deras statsbidrag för verksamehten fördelas via detta. Dessa självständiga och från idrottsrörelsen fristående organisationer har att själva inlämna sina anslagsframställningar till regeringen, men har sedan att yttra sig över framställningarna. a. idrottsutredningens betänkande (SOU 1969:29), Idrott åt alla, och utredningen (SOU 1979:60), Bidrag till folkrörelser, har berörda organisationer påtalat detta förhållande och ansett det felaktigt att skall ha möjligheter att påverka organisationernas statsbidrag. Berörda organisationer har ånyo påtalat förhållandet i uttalanden . Att de fristående organisationerna bedömer sakförhållandet på detta sätt är helt naturligt, eftersom det kan uppstå en viss konkurrens mellan idrotten och andra former för friluftsliv och friskvård. För den svenska idrottsrörelsen kan det inte heller vara någon eftersträvansvärd situation att sitta i denna dömande position över anslagsäskanden som ligger vid sidan av deras egen verksamehet. I idrottens idévärld måste också ett sådant påtvingat beroendeförhållande vara främmande. De fria organisationer som omtalas i denna motion är , , , , De svenska lantliga ryttarföreningarnas centralförbund, , , , och . Granskninen av de fristående organisationernas anslagsäskanden och deras övriga beredning i regeringen kan mycket väl som förut ligga kvar hos . Där finns en kunskap som väl klarar uppgiften att göra en rättvis uppskattning av den verksamhet som bedrivs och en fördelning av statsbidragen. över är helt onödig. Av de uppräknade fristående förbunden finns några som har en nära anknytning till tävlingsverksamheten (t. ex. och vissa 1985/86 Kr213 Med hänvisning till det anförda anhåller undertecknade att hos regeringen begär den organisationsförändring beträffande vissa organisationer av folkrörelsekaraktär som omtalas i denna motion. hästsportsorganisationer), och dessa kan om de så önskar ligga kvar under fördelningsinflytande. För den ideella rörelsen i vore det välgörande om denna organisationsoformlighet kunde avlägsnas. En organisationsförändring behöver inte vara någon utdragen och omständlig procedur.
mot · G902kr214 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Kr214 m. fl. (fp) Produktionen av punktskriftsböcker /85 övertogs verksamheten med försäljning av punktskriftsböcker till synskadade av Talboks- och , TPB. I och med detta genomfördes förändringar i verksamheten. Från att tidigare endast ett fåtal böcker erbjöds till försäljning ökades urvalet. Fr. o. m. har en månadslista med ett tiotal böcker erbjudits för försäljning till synskadade ur TPB:s bestånd. Tio-elva sådana månadslistor erbjuds . Det var mycket svårt att förutse hur stor efterfrågan skulle bli på punktskriftsböcker. Förhoppningarna ställdes lågt eftersom när det gäller utlåning av punktskriftsböcker är att intresset minskar. En stor oro finns också för att punktskriften som är många synskadades enda skriftspråk är på väg att försvinna. Månadserbjudandena ses därför som ett led i arbetet med att försöka öka punktskriftsläsandet bland synskadade. Med glädje har man kunnat konstatera att intresset för att köpa punktskriftsböcker vida överträffat alla förväntningar. Tyvärr har detta inneburit att anslaget för /86 tagit slut . Beställningarna från en genomsnittlig månadslista drar en kostnad av ca . De föreslagna medlen för /87 kommer därför endast att räcka ungefär halva året. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar om en höjning av anslagsposten Produktionskostnader för punktskriftsböcker för försäljning med . () ()
mot · G902kr220 · 1986-01-21 00:00:00 — 1985/86 :Kr220 m. fl. (fp, m, c, vpk) Orkesterverksamheten vid orkester spelar på tidstrogna instrument. Den har arbetat som en tillfällig orkester bara för att spela vid föreställningar. har den varit anställd ungefär en månad . har musiker med kunskap och färdighet i att framföra musik på tidstrogna intrument inbjudits att delta. Några har återkommit , men det har också kommit många nya. En del har regelbundet sysslat med denna sorts musicerande i , andra har inbjudits från utlandet. Särskilt har ett stort intresse visats av unga svenska musiker. Perioden - ca en månad - är av många skäl alltför kort. Möjligheterna till ett kontinuerligt konstnärligt utvecklingsarbete är små. har en mängd erbjudanden från svensk och utländsk TV, radio och grammofonbolag som inte kan antas, eftersom orkestertiden är för kort. har stiftelsen nej till ett stort antal gästspel i utlandet av samma skäl. Det viktiga är att orkestern skall kunna arbeta så länge att orkesterns konstnärliga möjligheter ytterligare tas till vara. Den centrala musikkommittén (CEMUS) har föreslagit ett tillskott till om . för detta ändamål. Genom ett sådant tillskott skulle en för svenskt musikliv mycket intressant konstnärlig plattform kunna skapas. En anställning under en viss del av året skulle skapa en grundtrygghet för musiker som vill specialisera sig på tidstrogna instrument men även bedriva annan verksamhet. De konstnärliga förutsättningarna för en sådan orkesterbildning föreligger nu och bör utnyttjas. Med hänvisning till vad ovan anförts föreslår vi att till Vissa bidrag till teater-, dans- och musikverksamhet för orkesterverksamheten vid för /87 anvisar . utöver regeringens förslag. () (vpk)