mot · G902Sk269 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk269 m. fl. (c) Räntetilläggen Efter motioner bl. a. från centerhåll har () utfört en översyn av reglerna om räntetillägg. I en delrapport från behandlades reglerna om räntetillägg för räntefritt eller lågförräntat lån från arbetsgivare. En rapport om räntetilläggen för bostad på jordbruksfastighet och för bil eller liknande tillgång i företag som även används privat har också avgivits. I rapporten påtalas de problem och ökad resursåtgång inom skatteförvaltningen som de nya reglerna förorsakat. Vid taxering beräknas de totala intäkterna på grund av räntetilläggsregler som fastställdes genom skattereformen komma att uppgå till ca 11,6 milj. kr. Antalet deklarationer med räntetillägg uppgår enligt RSV:s beräkningar till ca 150 000. Detta ger en genomsnittlig inkomst per granskad deklaration på och . Denna intäkt motsvarar knappast de kostnader som förfarandet medfört hos såväl arbetsgivare, som löntagare och skattemyndigheter. Räntefria eller lågförräntade lån RSV lämnade i sin rapport fem förslag till förändring av dåvarande system för beskattning av räntefria eller lågförräntade lån. Man förordade att förmånen inte alls skulle beaktas. Om detta alternativ inte kunde genomföras ansåg RSV att en frigräns på . 1 proposition 1984/85:71 gick regeringen inte på något av dessa alternativ. I stället föreslogs att frigränsen skulle gå vid , och riksdagsmajoriteten följde detta förslag. Från sida kan vi inte dela denna uppfattning. Vi föreslår därför i likhet med RSV att man av skatteförenklingsskäl helt avskaffar beskattningen av dessa förmåner. skattereform innebär också särskilda regler om beräkning av räntetillägg för bostadsbyggnad på jordbruksfastighet. De gällande reglerna kan i vissa fall få mindre lämpliga resultat. Reglerna innebär att även räntekostnader som avser investeringar i jordbruksdriften kan bli föremål för räntetillägg. Det är viktigt att notera att reglerna endast påverkar jordbrukarens taxering om vederbörande har inkomster över brytpunkten som vid 1986 års taxering uppgår till . Inkomsterna från räntetilläggen för bostadsbyggnad är därför också mycket blygsamma. Vi instämmer också här i RSV:s synpunkter och föreslår att räntetillägg för bostadsbyggnad å jordbruksfastigheter avskaffas. Bil eller liknande tillgång På motsvarande sätt som för fastighet skall räntetillägg beräknas för bil eller liknande tillgång som ingår i enskild näringsverksamhet. Nuvarande regler innebär att som underlag för räntetillägg skall tas upp av anskaffningsvärdet och den beräknade räntan skall motsvara diskonto vid beskattningsårets ingång -1- (vid taxering ). Räntetilläggets storlek är sedan beroende av i vilken omfattning tillgången används för privat bruk. Vi anser dessa regler vara lika orimliga som de för bostadsbyggnad. De bör därför liksom räntetilläggen för bostadsbyggnad avskaffas. beslut om införande av schablonavdrag av betydande omfattning för låntagare, vilket motiverades av förenklingsskäl, bör också utgöra motiv för att avskaffa räntetilläggen. Som RSV framhåller innebär räntetilläggen ett mycket omfattande merarbete i taxeringsarbetet utan att ge staten någon nämnvärd merinkomst. Reglerna för räntetilläggen är dessutom så utformade att de i vissa fall leder till ett direkt felaktigt resultat. Vi instämmer därför med RSV och föreslår att räntetilläggen i sin helhet slopas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att beskattning av räntetillägg vid räntefria eller lågförräntade lån, bostadsbyggnad på jordbruksfastighet och privat utnyttjande av bil e. d. i näringsverksamhet skall avskaffas fr. o. m. . () () () () . Åsling (c) 1985/86 Sk269