mot · G902kr284 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr284 och (vpk) I finns två specialmuseer för etnografi. Det är dels i , som är ett av många statliga museer, dels , som är ett av museerna under museinämnds verksamhetsområde. har en lång historia. nämns de samlingarna inom museet. Det har tillkommit och byggts upp genom gåvor från handelsresande och senare från missionärer som besökt främmande länder. fick en särskild avdelning, och , då blev dess chef, startades ett vetenskapligt aktivt insamlingsarbete, som pågick och i mån av resurser pågår än . Antalet föremål, som är väldokumenterade, har ökat från 4 1912 till omkring 100 000 . Museets samlingar härrör till två tredjedelar från Nya världen, (främst ), och . Den drivande kraften bakom det stora materialet från var själv, som genom sina forskningsresor insamlade material från , , , och . Enskilda forskare har också bidragit till samlingarna. Många av dessa är helt unika. Som exempel kan nämnas en textil samling från Paracas samt keramik från Nazca, båda från . I museet finns också ett unikt heltäckande material från lågland och unika kompletta samlingar från olika folkgrupper i inre delar. Totalt finns 220 indianfolks kulturer representerade. Experter har uttalat att man aldrig sett så fina och kompletta samlingar av indiantextilier som i . Ur materialet från är samlingarna från Bolaang-mongondoufolket på Celebes, bergsfolkens kulturer i , samlingar från Inden representerande Mundafolken Saora och Gadaba helt utan motsvarighet i och av stort intresse internationellt. Som exempel på de afrikanska samlingarna kan nämnas en från med världsunika föremål som t. ex. kungaregalier. tillkom 1884 och speglar livet i före den europeiska ockupationen. Museets chefer har bidragit med mycken kunskap och aktivt insamlingsarbete ända in . är inte bara en angelägenhet för . Det är en riksangelägenhet av stora mått, för att inte säga en internationell angelägenhet. Men av museets 100 000 föremål kan bara visas för allmänheten. Resten måste förvaras i magasin. För att få plats att magasinera tvingades museet t. o. m. att ta utställningsytor i anspråk. En liten jämförelse med i visar följande fakta: 13 735 milj. kr. 4 084 milj. kr. 6 000 exkl. textilmagasin 3 000 4 000 kvm i två plan i nybyggt hus 1 250 kvm i tre plan (1) varav 46 000 för samlingsinköp och 172 000 för material. (2) varav 8 är lönebidragsanställda. i har olika klimatanläggningar för de olika materialen, vilket helt saknas i . Magasinen i är uppdelade på 7 lokaler på olika ställen i kommunen. , som innehåller 28 000 titlar, har 135 kvm i 9 olika lokaler. museer, 9 st. totalt, fick 5 885 milj. kr. i statsbidrag 1985. Detta skall ses i förhållande till det kommunala anslaget som uppgick till 43 776 milj. kr. Inom museer finns flera avdelningar och delar av museer, som kan betraktas om en angelägenhet för hela riket. Men är, i detta sammanhang, unikt så till vida att så mycket av samlingarna har en internationellt sett stor betydelse. tvingas dela lokaler med två andra museer, och utvecklingsmöjligheterna är små, även om ambitionerna och behoven av ökade ytor för magasin med klimatanläggningar, utställningar och annan verksamhet är stora. Museet har också akut behov av experthjälp, främst i vad gäller utarbetande av handlingsprogram för vården av de 1 000 st. 2 500-åriga textilierna från , som hotas av skador på grund av dels dåliga förvaringsutrymmen dels brister i huset som byggdes för behov. Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om museums samlingar som ett riksintresse jämställt med det statliga museets samlingar, 2. att hos regeringen begär en utredning om hur statens ansvar ekonomiskt skall utformas och hur lokalbehoven för museets framtida verksamhet i skall tillfredsställas med bibehållande av organisatorisk tillhörighet till . 1985/86 Kr284 A (vpk)