mot · G902kr307 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr307 m. fl. (vpk) Idrottspolitiken Årets budgetproposition ökar stödet till idrotten till . RF:s () anslagsframställning omfattar 239 milj. kr. Knappast någon anledning att klaga säger talesmän för RF, men statens stöd är bara en liten del av de pengar som idrotten lever på. Reklamintäkter och sponsorer av allehanda slag dominerar nu idrotten. Idrotten ger sig in i reklam-TV-debatten och engagerar sig för kabel-TV. Idrotten följer samma mönster som näringslivet idrottsföreningarna blir företag. De ekonomiska faktorerna tar över föreningarnas grundläggande demokratiska karaktär. Kommersialismen har slagit klorna i idrottsrörelsen. För elitidrottsmännen (inte så många kvinnor) är tydligen lönen, prispengar eller sponsoravtalet mer värt än själva idrotten. Stora företags satsningar på idrotten riktas helt på verksamheter som förväntas ge den största ekonomiska avkastningen. Dåligt skulle företagen annars gagna uppdragsgivarna aktieägarnas intressen. Därför satsar företagen på spektakulära arenaidrotter, , elitishockey och fotboll där deltagarna kontraktbinds och där prestationskraven drivs så långt att ungdomar frestas att använda skadliga medel och där träningen och tävlandets intensitet kan äventyra deras hälsa. Kommersialiseringen medför alltså att de idrottsverksamheter som aktiverar flest människor, som betyder mest för folkhälsan och har den största sociala funktionen får minst stöd. Exempel på sådana verksamheter är orienteringslöpning, motionsidrott, ungdomsverksamhet och kvinnoidrott. Handikappidrotten förtjänar här särskild uppmärksamhet. Kommersialiseringen får menliga följder för idrotten. En idrottsklubbs tävlingsframgångar spelar roll för dess reklamvärde, och dess reklamvärde spelar roll för hur mycket pengar klubben kan få in, och detta i sin tur har en avgörande betydelse för hur bred verksamhet t. ex. bland ungdom som klubben kan bedriva. De kapitalistiska marknadslagarna börjar tränga in i seriesystemen. Placeringen i serie eller mästerskap gäller inte längre enbart äran utan också de kommersiella sponsorernas beredskap till fortsatta ekonomiska satsningar. Det kan gälla en idrottsklubbs möjligheter att existera. Människohandel med spelare och tävlande breder ut sig. De aktiva blir som andra investeringar. Inom de mest publika bollsporterna försöker man alltmer att köpa ihop lag. Klubbar med möjligheter att nå framgångar till följd av bred ungdomsverksamhet kan stoppas i sin utveckling genom att bättre ställda föreningar köper deras bästa eller mest talangfulla förmågor. Ungdomsverksamheten och därmed en stor del av idrottens sociala värde trängs tillbaka av jakten efter färdiga aktörer. Kommersialismens grepp över idrotten främst elitidrotten förvränger elitidrottens syfte. Pengarna styr resultaten. Därmed ligger det också nära till hands att droger används inom idrotten; anabola stereoider är ett exempel. Skall elitidrotten spela en positiv roll för ungdomen måste idrottsrörelsen hårt bekämpa otillåten stimulantia. Kommersialiseringen av idrotten är en följd dels av kapitalägarnas försök att slå mynt av idrottsintresset, dels av bristande samhälleliga ekonomiska insatser. Kommersialiseringen medför högst olikartade villkor för olika idrottsgrenar, men också mellan olika utövare inom samma gren kan villkoren vara helt olika. Också på annat sätt utnyttjar kapitalintressena idrotten för sina syften. De har skapat en omfattande marknad för fritids- och idrottsutrustning. Detta är i sig inte att skapa konstlade behov. Idrottsutövning kräver vissa kläder och viss utrustning. Men kapitalet använder sig av framstående idrottsmän och -kvinnor för att kunna skapa märkesstatus och försälja överkvalificerad utrustning i massupplaga och detta till överpriser. Så finns det t. ex bordtennisracket att köpa för . trots att skillnaden i tillverkningskostnad ej kan överstiga mer än några få kronor. Samma horribla förhållanden råder inom de flesta sportgrenar. Det effektivaste sättet att minska kommersialiseringen inom idrotten är att den organiserade idrotten ges ett bra samhälleligt stöd. I ett riksdagsbeslut fastställdes att av tipsmedlen, sedan vinster utdelats, skulle tillfalla idrottsliga ändamål. Detta beslut genomfördes aldrig på grund av det andra väldskriget. Det finns nu anledning att återuppliva denna inriktning som en första åtgärd. bör tipsmedlen efter avdrag för vinster och omkostnader oavkortade gå till idrotten. Regeringen bör snabbehandla frågan om tipsmedlens användning och framlägga förslag om hur ett anslag motsvarande tipsmedlens storlek kan tillföras idrotts- och friluftslivet. Det bör användas till bidrag till kommunerna för uppförande av idrottsanläggningar samt till stöd för småklubbar, kvinnoidrott och handikappidrotten. Även stöd till elitidrott bör utgå för att motverka kommersialismen, bl. a. genom att förbättra möjligheterna till utbildning och inrättande av någon form av idrottsstipendier. Vpk är för ett internationellt idrottsutbyte. Målsättningen att världens ungdom skall mötas i tävlingar, där det sociala och kulturella utbytet är minst lika viktigt som idrottsutövandet, är något eftersträvansvärt. Tyvärr har de stora internationella idrottsevenemangen blivit alltmer kommersiella jippon än idrottsutövning. och Åre kämpar nu med alla medel för att få . I boken , en lönsam marknadsinvestering av informationschef omtalas att stiftelsen bakom i och Åre satsar . på var och en av de nittio ledamöterna i (). Författaren kallar det ett oblygt mutförsök. Det är uttryck för ett fjäskande och en underdånighet inför en galenskap. Det är något som inte är utvecklande för idrotten och den idrottande ungdomen. Svensk idrottsungdom skall självklart delta i internationellt idrottsutbyte. bör uttala som sin mening att internationellt idrottsutbyte arrangerat i måste utgå från att i största möjliga utsträckning använda redan befintliga anläggningar. Några anläggningar för engångsbruk kan inte accepteras, ej heller anläggningar som är överdimensionerade för normalt bruk. Finansieringen av internationella idrottstävlingar bör vara sådana att den inte drabbar skattebetalarna i efterhand. Enbart TV-intäkter räcker inte för att garantera att ett spel går ihop. bör även uttala att idrottsarrangemangen och idrotten över huvud taget måste avkommersialiseras. Detta innebär att inte skall ställa upp som arrangör till idrottsutbyte som till stor del är kommersiella reklamjippon. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om förslag att föreläggas i syfte att motverka kommersialiseringen inom idrotten och vända utvecklingen på sätt som föreslås i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag om att överskottet av tipsmedlen skall överföras som stöd till idrotten i enlighet rqed vad som anförs i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om internationellt idrottsutbyte och ett eventuellt i och Åre. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)