mot · G902Sk547 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk547 () Sänkt mervärdeskatt på baslivsmedel Momsen, eller mervärdeskatten som den formellt kallas, är den viktigaste enskilda inkomstkällan för staten. Den utgår av beskattningsvärdet. Skattesatsen motsvaras av av beskattningsvärdet exkl. mervärdeskatt. Denna moms är generell och utgår således för alla varor, dock med ett antal undantag. Vissa varor, exempelvis tidningar, är helt momsbefriade, medan andra varor är belagda med en lägre moms. Exempel på varor med lägre moms är byggvaror. Försäljning av mat på restauranger får också ske med reducerad moms. Varor som exporteras är momsbefriade. Enligt beräkningar kommer mervärdeskatten att inbringa /87. Genom att momsen i huvudsak är generell beskattas alla varor lika hårt. Matvaror beskattas lika hårt som mer umbärliga varor. Detta menar kds vara principiellt felaktigt. Samhällets skattepolitik måste ha ett vidare syfte än att enbart dra in pengar till statskassan. Basmat bör inte momsbeläggas. Det faktum att exempelvis tidningar är momsbefriade visar att regering och riksdag gjort avsteg från principen om generell moms av olika skäl. Lika väl som det finns skäl för momsbefrielse av tidningar finns det också tillräckliga principiella argument för en avveckling av momsen på mat. Enligt beräkningar av ekonomer vid är matkostnaden för en tvåbarnsfamilj mellan . beroende på barnens ålder. Slopad matmoms skulle sänka tvåbarnsfamiljernas matkostnad med . mer i familjens kassa . Vinsten avgörs givetvis av hur en slopad moms på maten finansieras. Eftersom indirekta skatter som momsen är lika för alla inkomsttagare och mat är, relativt sett, en större utgiftspost för en låginkomsttagare jämfört med en höginkomsttagare finns det fördelningspolitiskt positiva effekter av att minska beskattningen på mat. I detta sammanhang bör också påpekas att matpriserna stigit mer än den genomsnittliga prisökningstakten. En sänkning eller avveckling av momsen på maten kan givetvis få allokeringseffekter så att konsumtionen styrs från momsbelagda varor till icke momsbelagda varor. Detta beror givetvis på vilken avgränsning momssänkningen får och hur mycket momsen sänks. Vissa problem kan givetvis uppstå i ett övergångsskede, men även positiva effekter kan uppstå i och med att konsumtionen styrs över till basmat och vad man kan beteckna som nyttigare varor. För att kunna finansiera ett slopande av momsen på maten och undvika en del problem som kan uppstå vid ett direkt avskaffande av matmomsen, bör avvecklingen ske successivt. Kds menar att ett lämpligt första steg är att sänka momsen på basmat . För att finansiera detta förordas en generell momshöjning på . Detta skulle också medföra en positiv effekt på bytesbalans. Detta eftersom de varor som får en momssänkning till största delen är inhemskt producerade varor, medan importandelen är mycket hög bland de varor som skulle beläggas med högre moms. En momssänkning på maten skulle dessutom säkerligen öka konsumtionen av jordbruksprodukter vilket förbättrar jordbrukarnas ekonomi och bidrar till att minska överskotten inom jordbruksnäringen. Att ett avvecklande av matmomsen har ett starkt stöd hos svenska folket visar bl. a. en opinionsundersökning gjorde . Differentierad moms skulle inte vara något unikt för vårt land. Flera produkter har en lägre moms än den normala och en del t. o. m. ingen moms alls. finns speciella skatter i stället för eller utöver momsen på vissa varor. I övriga västeuropeiska länder är det också vanligt med lägre moms på maten. Enligt den statliga utredningen 1984:54 Skall matmomsen slopas? har , , , , , , , och differentierad moms. I har man en matskatt på , i på och på . I de andra länderna finns olika skattesatser för enskilda delar av livsmedelssortimentet. Exempelvis är i flertalet livsmedel belagda skatt medan för vissa - i princip mera lyxbetonade - varugrupper tillämpas en mervärdeskatt på . I är mervärdeskatten på flertalet livsmedel . För vissa livsmedel, bl. a. drycker och margarin, utgår normal mervärdeskatt, dvs. I förekommer sju olika skattesatser 0,2, 8, 10, 15, 20 och . I är rena livsmedel befriade från mervärdeskatt, medan t. ex. sötsaker och läskedrycker beskattas. Den utredning som behandlat denna fråga, SOU 1983:54, visade att ett system för slopad matmoms var möjligt rent praktiskt och tekniskt. Detta är också självklart, då de flesta västeuropeiska länderna redan har ett system med differentierad moms. Utredningen, som enbart diskuterade eventuella problem med slopad matmoms och hade mycket snäva direktiv för sitt arbete, ville tyvärr inte förorda ett avskaffande av matskatten. Deras argument var av administrativ och praktisk natur. De menade också att det fanns bättre fördelningspolitiska metoder att hjälpa barnfamiljerna än sänkning av matskatten. Självklart innebär fler skattesatser större administration, men vi menar att ett avskaffande av matmomsen är så viktig ur både principiell och fördelningspolitisk synvinkel att detta uppväger de praktiska problemen. Då en kraftig folkopinion stöder ett sådant krav ökar vikten av reformen. En successiv avveckling av matmomsen bör ske. Kds menar att momsen bör avvecklas på s. k. baslivsmedel. Avgränsningen bör ske så att av livsmedelskonsumtionen blir föremål för sänkt moms. I ett första steg bör momsen på dessa varor sänkas vilket innebär minskade skatteintäkter på ca . För att kunna finansiera detta ökas momsen generellt på övriga varor. Med hänvisning till det som anförts ovan hemställs att hos regeringen begär förslag till avveckling av momsen på baslivsmedel innebärande att momsen på baslivsmedlen i ett första steg minskas i enlighet med vad som anförts i motionen.