mot · GA02N506 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N506 m. fl. (vpk) Energipolitiken Den svenska energipolitiken har genom den stora och helt onödiga kärnkraftsutbyggnaden kommit in i en återvändsgränd. Kärnkraften har slukat och slukar fortfarande enorma belopp. Den kraft som produceras skulle, om den vore tvungen att bära sin egna kostnader, inte vara möjlig att sälja på den svenska energimarknaden. undanhålls dessa fakta konsumenterna, eftersom kärnkraften dumpas till underpris. Detta underpris betalas med billig vattenkraft och genom att andra kostnader, t. ex. räntan, inte redovisas på det sätt som är brukligt för andra anläggningar och företag. Inte heller de rörliga kostnaderna, för att inte tala om de framtida utgifterna för hantering och förvaring av avfallet, redovisas på ett sådant sätt att de får slå igenom och påverka priset. Alla dessa fakta har redovisats åtskilliga gånger av kärnkraftens motståndare i , men kärnkraftsindustrin med statliga i spetsen fortsätter ändå år med sin lögnaktiga redovisning. Och detta accepteras av regeringen, dess ansvariga ministrar och tjänstemän. Inte heller i avsnittet om energipolitiken i budgetpropositionens bilaga 16 från det nya energi- och andas det ett ord om dessa grundläggande ekonomiska samband, som förvrider den svenska energipolitiken och utgör ett stort och växande hot mot vårt lands framtida energiförsörjning. Det första krav som måste ställas på regeringen är att en öppen och ärlig redovisning av vad kärnkraftsproduktionen verkligen kostar det svenska folkhushållet tas fram med det snaraste. Någon sådan objektiv redovisning har aldrig gjorts, varför det är högt att den kommer till stånd. I avvaktan på att en sådan redovisning får påverka priset på kärnkraftsproducerad el måste direkta avgifter på den införas. Det är av största vikt att priset på framför allt kärnkraftsel höjs så att elrean kan stoppas upp, i första hand inom värmesektorn. som vi , , upplever, balanserar vårt lands elproduktion och distribution på gränsen till kollaps. Och det beror helt och hållet på den extremt höga del av elproduktion och -konsumtion som har drivits fram i värmesektorn av och andra kärnkraftsförespråkare. Om så inte hade skett hade inte hälften av den möjliga elproduktionen gått åt till uppvärmning, distributionsnätet hade inte behövt överlastas och flera kärnkraftsreaktorer kunde redan varit avstängda. Och det går inte att lösa problemen med ökad elproduktion som kärnkraftsvännerna nu är fräcka nog Mot. 1986/87 att påstå, som de hotar med elransonering alternativt avstängning N506 av vissa områden när systemet belastas på gränsen till vad det orkar med. Ty det enda område där det är möjligt att köra ut mera el är i värmesektorn, vilket bara ytterligare förvärrar problemet under kommande kalla vintrar. Nej, den enda möjliga lösningen är en snabb minskning av elkonsumtionen i uppvärmningen. Då avlastas distributions- och produktionssystemet, industri, hushåll och samfärdsel får den el de behöver t. o. m. med dagens konsumtion. Kärnkraften kan börja avvecklas och med ytterligare hushållningsåtgärder snabbt försvinna ur det svenska energisystemet till gagn för alla parter. För att åstadkomma detta måste priset på kärnkraftsel öka. Vpk har drivit frågan om en särskild avgift på el producerad i äldre vattenkraftverk. Där har våra krav tillgodosetts så långt att varje kWh nu beskattas med . I en annan motion till årets riksdag föreslår vi att den avgiften skall höjas till /kWh. Det är inte mer än rimligt att kärnkraften till att börja med beskattas lika mycket. De pengar som på det sättet flyter in bör användas till att befrämja och införa alternativa, förnyelsebara energislag, t. ex. vindenergi. Men kärnkraften bör också belastas betydligt mer än vad som är fallet för de framtida kostnaderna för avfallshantering och förvaring. Där uttas nu avgifter på 1,9+0,1=2,/kWh för bränsle- resp. reaktoravfall. Vpk har från början begärt större belopp och mot bakgrund av det vi nu ser av kostnadsökningar för slutförvaring är en fördubbling av avgiften befogad. Tillsammantaget skulle detta innebära en extraavgift på kärnkraften av /kWh, en ökning med /kWh i förhållande till nuläget. Vpk begär också avslag på förslaget om ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer på . I detta sammanhang är det också lämpligt att begära en grundlig redovisning av vad som pågår och vad som planeras när det gäller avfallsfrågan. Vi har fått uppleva att de högtidliga löften som lämnats, om att aldrig skulle ta emot utländskt kärnbränsleavfall till förvaring, har kommit på skam. Genom avtalet med om att byta en del av det svenska avfall som förvaras i La Flague i mot använt MOX-bränsle från de västtyska reaktorerna, har vi fått en ny situation på avfallssidan. Den accentueras ytterligare av de avtal och den verksamhet som ASEA-Atom bedriver. Reaktoravfall, maskindetaljer och annat radioaktivt material tas emot i , också i detta fall i första hand från , upparbetas, dekontamineras och går vidare i hanteringen från , Studsvik och . Vad är det som egentligen pågår? Vilka mängder och vilken typ av radioaktivt smittat material är det som tagits emot, kontrakterats, behandlats, använts eller återsänts? Vad händer i fortsättningen med det svenska avfall som finns kvar i La Flague och i i ? Skall nya byten mot utländskt avfall ske? Vad händer med Cogéma-kontraktet? Skall ytterligare svenskt avfall skickas till om inte kan Mot. 1986/87 frigöra sig från det? Det finns många frågor och någon samlad redovisning av den svenska avfallspolitiken, antingen det gäller inhemskt eller utländskt material, finns inte. Regeringen bör göra en sådan fullständig redovisning, gärna i form av en vitbok, som ger ärliga och uttömmande svar på alla dessa viktiga frågor. Inte minst efter Tjernobylkatastrofen, som drabbat stora delar av vårt land mycket hårt, är det viktigt att en öppen redovisning av hanteringen med radioaktiva ämnen lämnas. Vpk har också år begärt att svenska regeringar av olika slag skall ge en uttömmande beskrivning av sambandet kärnkraft-kärnvapen. Efterhand som nu mer och mer dras in i en handel med och ett utbyte av klyvbara produkter, blir det kravet alltmer brännande. Vad är det för principiell skillnad på en kärnreaktor för kraftproduktion och en s. k. militär reaktor? Vad är det för skillnad på det använda bränslet i det ena och det andra fallet, och hur åstadkoms den vid driften? Kan inte det använda svenska bränslet, som lämnats till , eller det som finns kvar i genom olika byten och affärer komma in i kärnvapentillverkning i dessa eller i andra länder? Också här finns behov av en vetenskaplig redovisning av principerna vid den ena eller den andra processen och användbarheten efter upparbetning eller annan behandling. Kärnkraften skapar ett otal fler problem än den löser som energikälla. måste aktivt arbeta för att kärnenergins användning och utbyggnad först begränsas och därefter stoppas. Vårt lands medlemskap i () måste användas i detta syfte. roll som övervakare av icke-spridningsfördraget för kärnvapen och befrämjare av spridning av kärnkraft är ohållbar. Lika ohållbar är den svenska attityden att försöka exportera kärnteknik, som man arbetar för förbud mot kärnvapen och bestämt sig för avveckling av kärnkraften i det egna landet. bör begära förslag av regeringen som avskaffar denna dubbelmoral. Ett första steg i rätt riktning är att kärnkraften i avvecklas så snabbt som möjligt. Efter Tjernobyl och efter energirådets arbete står det helt klart att en mycket snabbare avveckling än den tidigare bestämda är både nödvändig och möjlig. Framför allt måste beslut om stängning av de första reaktorerna fattas så gott som . Det är viktigt för att ge ett bestämt intryck av att kärnkraften och den med denna onaturligt höga elproduktionen och elkonsumtionen är ett passerat stadium i den svenska energipolitiken. En avvecklingsplan måste presenteras . Den bör innefatta en omedelbar stängning av , något som energirådets arbete visat är fullt möjligt, och även ett stopp för fortsatta reparationer och därmed stängning också av . Vilka reaktorer och i vilken ordning som de sedan tas ur drift är mindre intressant. Med tanke på nedfallet över Norduppland och Gävleregionen i samband med Tjernobylkatastrofen bör dock en stängning av Forsmark prioriteras, eftersom de dagliga utsläppen från detta stora verk ständigt ökar strålningen i detta redan hårt nedsmittade område. Vpk har tidigare deklarerat att avvecklingen efter det att och tagits ur drift bör genomföras med minst en reaktor . Detta krav står fast och det innebär Mot. att kärnkraften i enligt vpk:s mening kan vara avvecklad senast i N506 De svårigheter och kostnader som enligt energirådets expertgrupps bedömningar är förknippade med en tioårig avveckling har enligt vpk:s mening ingen relevans. De utgår ifrån en fortsatt högre andel av el i värmesystemet än vad som kan betraktas som nödvändigt och tar inte heller hänsyn till de mycket stora besparingar av energi som kan genomföras på elsidan med hjälp av ny teknik och energisparande i övrigt. bör ålägga regeringen att presentera en avvecklingsplan med denna inriktning. Slutligen, verkningarna i av Tjernobylkatastrofen måste följas upp med största intensitet. Ingen har ännu någon samlad överblick av vad den kommer att medföra varken på kort och ännu mindre på lång sikt. Det har, som vpk i tidigare motioner angående Tjernobyl påpekat, funnits klara tendenser hos ansvariga myndigheter som SSI och hos regeringen att lugna folks oro genom att förringa och bagatellisera vad som hänt. En sådan attityd kan aldrig accepteras. När våren kommer måste stora insatser göras inom hela det drabbade området för att klara ut läget beträffande kvarliggande strålning, undersökning av effekterna på mark och vatten, djur och människor. Detta kommer att kräva ekonomiska insatser långt utöver de blygsamma belopp som anslogs för ändamålet i regeringens proposition 1986/87:18. Vpk:s förslag i sammanhanget att en hälsoundersökning skall erbjudas befolkningen i de värst drabbade områdena är också fortfarande högaktuellt. har alla möjligheter att organisera sin produktion och konsumtion av energi på ett ekonomiskt, miljövänligt och effektivt sätt. Det är kärnkraften som utgör det stora hindret för en utveckling av andra energikällor. Det finns kunskaper, teknik och ekonomiskt fördelaktiga lösningar som bara väntar på att tas i bruk. När det gäller alternativ elproduktion är det framför allt vindkraften som måste komma till användning i större skala. Ytterligare utredningar, undersökningar och utvärderingar är inte nödvändiga för att starta ett stort och välplanerat vindkraftsprogram i vårt land. Det bör ske under statlig kontroll och planeras för samköming med den utbyggda vattenkraften för att få högsta möjliga effektivitet. Ingenting nämns i budgetpropositionen om vindkraftsutbyggnaden, vilket är anmärkningsvärt. Vindkraften är en av de viktigaste varaktiga, helt förnybara och inhemska energikällor, som energiministern talar om i inledningsavsnittet om energipolitiken i propositionen. Det talar för att den måste sättas i produktion. Till skillnad mot denna behandling av vindkraften, börjar nu mottrycksoch kraftvärmeproduktionen att få den uppmärksamhet den förtjänar. Som på så många andra områden av energipolitiken behövs det emellertid inga ytterligare utredningar men däremot konkreta beslut. Den mottrycks- och kraftvärmepotential som finns bör användas och möjlig utbyggnad sättas i gång med det snaraste. Det gäller inte minst den småskaliga kraftvärme, som det talas om i propositionen. En utbyggnad av den måste ske i mindre orter och stadsdelar i större städer, som inte är lämpade för stora Mot. Den ersätter effektivt elvärmen, minskar sårbarheten och N506 kan konstrueras flexibelt för användning med olja, gas och olika slag av Den kommer att ge billig och effektiv värmeförsörjning och lokal elproduktion, som blir till ovärderlig nytta under kommande kalla När det gäller de importerade energislagen olja, kol, naturgas och i denna mening också uran, vidhåller vpk sin uppfattning att olja är att föredra framför kol och uran och att naturgasen måste få en betydligt större andel av energiimporten. Vpk utvecklar sin syn på naturgasen i en särskild motion. Men för att naturgasen skall kunna konkurrera med olja och bli ett slagkraftigt alternativ till el måste den, som vpk tidigare påpekat, få en gynnsammare skattesats. Den bör beskattas av skatten på olja. Det är motiverat ur många synpunkter, t. ex. god och ökande tillgång och goda miljöegenskaper. Det finns anledning att uppmärksamma ökningen av kol i energiproduktionen. I fjolårets budgetproposition beräknades en användning av energikol på för . Det visar sig nu att det enligt uppskattningar kommer att bli , en siffra som beräknas stå sig . Med tanke på de starka intressen i , som gärna vill öka kolanvändningen, både och speciellt när kärnkraften skall avvecklas, finns det behov av kontroll över hur kolimporten utvecklas. Turerna kring kolkraftvärmeverket i Värtan i är bara ett exempel på hur kraftindustrin, i det fallet som många andra ASEA, inför kärnkraftens sviktande lönsamhet satsar på kolanläggningar av olika slag. Riksdagsbeslutet om att högst energikol skall användas 1990 är i fara om ASEA och andra inte stoppas . Vpk anser att den nuvarande förbrukningen på /år inte bör överskridas. För att åstadkomma detta bör partiets gamla krav på importlicenser för kol bifallas. Det är omöjligt att genom budgetpropositionens redovisning få någon klar uppfattning av hur oljeanvändningen har utvecklats . Att den har minskat värdemässigt är naturligtvis klart och det beror i första hand på den sjunkande dollarkursen. Men det framgår inte klart av de olika tabeller som finns om den absoluta importen i miljoner ton har ökat eller minskat. Klart är att de fallande priserna på ett ogynnsamt sätt påverkar oljeersättningen, framför allt den som sker med inhemska bränslen. Om denna utveckling fortsätter måste regeringen vidta åtgärder som säkrar de inhemska bränslenas fortsatta utveckling. Inom drivmedelssektorn har alternativen till bensin och dieselolja inte fått det stöd som varit erforderligt. En utökad användning av låginblandning av etanol i motorbränslen har utretts av motoralkoholkommittén (MAK), men utredningens majoritet har inte velat ställa sig bakom kravet på att en fullskaleanläggning för etanolproduktion baserad på spannmål skall uppföras. Det är beklagligt inte minst med tanke på att av beredskapsskäl behöver en inhemsk etanolproduktion. bör hos regeringen begära att en sådan fullskaleanläggning kommer till stånd. Vidare att etanol som på detta eller annat sätt framställs av inhemska råvaror befrias från skatt i likhet med andra inhemska bränslen. Den användning av Mot. motorgas som förekommit i en del större städer hotas nu också av N506 Den är inte konkurrenskraftig med nuvarande regler och i och med införandet av katalytisk avgasrening anses det tydligen att dess miljövänliga egenskaper inte heller kan åberopas. Men i och med den ökande importen av naturgas kommer också möjligheterna till användning av motorgas att öka. Det vore beklagligt om detta drivmedel skulle slås ut på den svenska marknaden. bör hos regeringen hemställa om åtgärder som säkrar en fortsatt och utvidgad motorgasdrift i . Bland de alternativa energikällorna har den absolut grundläggande, solenergin, i likhet med vindkraften inte ansetts värd att beröra i årets budgetproposition. Men utvecklingen på området har hunnit långt och det finns goda erfarenheter av i första hand solvärme att hänvisa till. Både enskilda husägare och kommuner visar intresse för solenergin och den är om någon framtidens såväl som nutidens enda outsinliga energikälla. Det borde vara dags för en bred satsning på introduktion av solenergi i . Kunskaperna finns och inför den avveckling av kärnkraften som måste sättas i gång har vi inte råd att avstå från att utnyttja dem. bör kräva av regeringen att ett brett solenergiprogram sätts i gång, i första hand för värmesektorns räkning. Med hänvisning till det framförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om en grundlig och objektiv redovisning av kärnkraftens fullständiga kostnader, 2. att beslutar om ett förbud mot fortsatt installation av el i värmesystemen och en snabb minskning av dess nu höga andel, 3. att beslutar att en avgift på /kWh skall införas på elproduktionen i kärnkraftverken och att dessa pengar skall användas för att befrämja användningen av förnyelsebara energislag som soloch vindenergi, 4. att beslutar att avgiften enligt finansieringslagen för kärnkraftens framtida kostnader fördubblas från nu 2 till /kWh, 5. att avslår förslaget till anslag i proposition 1986/ 87:100, bilaga 16, C 5. Ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer på , 6. att hos regeringen hemställer om en fullständig redovisning, en vitbok, om pågående och planerade verksamheter och åtaganden när det gäller svenskt och/eller utländskt kärnavfall, 7. att hos regeringen hemställer om en uttömmande redogörelse för sambandet kärnkraft-kärnvapen, 8. att hos regeringen hemställer om förslag till en ändrad svensk politik inom och andra internationella organ, så att den dubbla attityden att arbeta mot kärnvapen men för kärnkraftsspridning avskaffas, 9. att beslutar om ett förbud mot svensk export av kärnteknologi, 10. att av regeringen kräver att en avvecklingsplan förden Mot. svenska kärnkraften presenteras , i enlighet med motio- N506 11. att beslutarom en omedelbar stängning av , 12. att beslutar att några anslag till fortsatt reparation av inte skall beviljas, 13. att hos regeringen hemställer om förslag till uppföljning av verkningarna av Tjernobylkatastrofen i enligt motionens förslag, 14. att hos regeringen hemställer om förslag till en snabb utbyggnad av vindkraften, 15. att hos regeringen hemställer om förslag till snabb utbyggnad av kraftvärme- och mottrycksproduktionen, [att beslutar om beskattning av naturgas enligt motionens förslag,1] 16. att beslutar om införandet av importlicenser för kol, 17. att hos regeringen hemställer om åtgärder som säkrar de inhemska bränslenas fortsatta användning, 18. att beslutar att en fullskaleanläggning för inhemsk etanoltillverkning skall uppföras enligt motionens förslag, [att beslutar att etanol framställd av inhemska råvaror befrias från skatt,1] 19. att hos regeringen hemställer om åtgärder som säkrar en fortsatt och utvidgad motorgasdrift i , 20. att hos regeringen hemställer om förslag till utbyggnad av ett brett solenergiprogram. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) ' 1986/87 :Sk517.