mot · G902K812 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:K812 m. fl. (s) Internationaliseringens effekter på det svenska folkstyret Utredningen om maktfördelning och demokrati i tillsattes av regeringen . Den skall vara klar med sitt arbete . Det är en expertkommitté med uppgift att analysera fördelningen av makt och inflytande inom olika områden av det svenska samhället. Den skall enligt framtidsministern, statsrådet , fördjupa våra kunskaper om den svenska demokratins villkor, om medborgarnas möjligheter att påverka sina levnadsbetingelser och om de faktorer som skapar makt att forma morgondagens . Utredningen tar sin modell från den uppmärksammade norska maktutredningen, och den anses komma att få stor betydelse som underlag för en fördjupad diskussion om möjliga åtgärder för att vidga demokratin och medborgarnas inflytande. En grundläggande faktor som redan mycket starkt påverkar möjligheterna för den fortsatta demokratiseringen och de svenska medborgarnas inflytande över sin situation är internationaliseringen på de teknologiska, ekonomiska, kulturella och politiska områdena. Vad man slås av vid genomläsningen av utredningens direktiv är emellertid det ringa intresse som ägnas åt detta. Endast i en enda mening i de nio sidor långa direktiven tas denna problematik upp. Det är, enligt vår mening, en brist och kan leda till en ofullständig analys av verkligheten. Oavsett hur man ser på den fortgående internationaliseringen är det en nödvändighet att en maktutredning värd namnet ägnar en betydande uppmärksamhet åt den faktor som kanske mer än något annat kan antas ge de grundläggande ramarna för den svenska demokratins fortsatta utveckling och därmed de svenska medborgarnas möjligheter att bestämma över sina egna förhållanden. Utan att fälla något värdeomdöme kan man när det gäller internationalisering tala om de små stegens tyranni, där varje steg vart för sig är litet men där den samlade effekten blir mycket stor. Det är därför angeläget att en samlad bedömning av den framtida utvecklingen görs på detta område och i vilken utsträckning denna utveckling tenderar att gynna utländska, multinationella och kapitalstarka intressen på svenska företagares och vanliga medborgares bekostnad. Det är också angeläget att få analyserat i vilken utsträckning som internationaliseringen i praktisk mening är påverkbar, dvs. i vilken utsträckning som man kan behålla de ekonomiska standardstegringarna som är den positiva sidan av stordriften och internationaliseringen, även om man väljer att hålla kvar nationell kontroll över vissa vitala beslutsfunktioner. Vilka dessa vitala beslutsfunktioner på olika områden är utifrån folkstyrets och 1* 1985/86. 3 sam!. medborgarnas synpunkt är också viktigt att få klarlagt. Vilken roll spelar Mot. här exempelvis en fortsatt valutareglering? Vad betyder en stark och ut- K812 byggd statlig affärsverks- och företagssektor för folkstyrets möjligheter i när de svenska storföretagen blir alltmer internationella? Vilka krav kan för övrigt ställas på de svenska storföretagen, typ , , , att bevara sin svenska identitet? a. internationaliseringen av ekonomiska liv har tagit stora steg framåt. Över hälften av industriproduktion säljs utomlands. Vi är en del av det västeuropeiska frihandelsområdet (EG/EFTA) med de spelregler på handelns och angränsande områden som där gäller. De svenska storföretagen blir alltmer internationella också när det gäller produktion och kapitalförsörjning. De enskilda ländernas ekonomier blir alltmer sammanvävda med varandra. Kraven på fria kapitalrörelser och fri rätt att köpa upp företag ställs alltmer bestämt. Alltmera bestämda krav på en harmonisering av olika länders säkerhets-, konsumentskydds- och miljöregler ställs också. Diskussionen om möjligheter att ha en effektiv bilavgasreningslagstiftning är bara ett exempel på denna problematik. Det finns också de, som mot bakgrund av den fortskridande internationaliseringen blivit alltmer pessimistiska över möjligheterna för att i längden bibehålla sin i förhållande till andra länder låga arbetslöshetsnivå. På det kulturella området breder via och masskommunikationer en internationell masskultur ut sig som tenderar att utplåna nationella särdrag. Hur påverkar det direkt och indirekt det svenska folkstyret och vilket hot mot den svenska nationella identiteten ryms här ? Slutligen finns det också anledning att fråga sig i vilken utsträckning som de nordiska länderna genom ett närmare ekonomiskt och kulturellt samarbete kan vidga gränserna för sitt gemensamma handlingsutrymme. Genom att folken i har så mycket gemensamt skulle murarna inom kunna rivas och man skulle ekonomiskt och kulturellt stå på en starkare grund gentemot omvärlden. Mot bakgrund av det anförda hemställs att uttalar sig för att maktutredningen ges tilläggsdirektiv så att effekterna på det svenska folkstyret av den fortgående internationaliseringen på masskommunikationernas, ekonomins och teknologins områden kan belysas. () ()