mot · G902n411 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:N411 m. fl. (c) Uppdelning av statens vattenfallsverks verksamhet, m. m. ekonomiska obalans beror i hög grad på ett för lågt sparande. Speciellt viktigt är det att öka hushållssparandet och minska det statliga budgetunderskottet och underskottet i våra affärer med utlandet. Räntorna på statsskulden är den största enskilda utgiftsposten i statsbudgeten. Det är nödvändigt att åstadkomma en långsiktig minskning av denna utgiftspost. Klarar vi inte detta kommer vår ekonomiska frihet att vara mycket begränsad och möjligheterna till positiva framtidssatsningar blir mycket små. har en stor och värdefull tillgång i vattenkraft. producerades ca (miljarder kWh) el i de svenska vattenkraftverken. Ungefär hälften av den utbyggda vattenkraften ägs av staten genom - i dagligt tal kallat . Andra hälften av den utbyggda vattenkraften är i privat eller ägo. verksamhet kan indelas i fem huvudområden. Vattenkraft, kärnkraft, drift av det s. k. storkraftnätet som är eldistributionens stamlinjer och utnyttjas av alla större kraftföretag, värmeproduktion - ofta i samarbete med kommuner - samt en betydande forsknings- och utvecklingsverksamhet. redovisar längre fram i motionen hur en decentralisering och effektivisering av verksamhet bör göras. Vattenkraften har en god värdetillväxt och det är självklart att sparare och investerare är beredda att acceptera en lägre ränta om värdetillväxten är god. förslag innebär ett erbjudande till svenska folket att byta kortsiktigt högavkastande statsobligationer med ingen eller ringa värdetillväxt mot lågförräntade vattenkraftsaktier med god och mycket säker värdetillväxt. Totalt har statens vattenkraft ett framtidsvärde i storleksordningen . En succesiv överföring av korta dyra statslån till sparande i vattenkraftsaktier i nämnda storleksordning får många positiva effekter: statens räntekostnader minskar varaktigt i storleksordningen 10 miljarder/ år. Såväl räntenivå som inflation kommer att pressas nedåt - beroende på att statens upplåning minskar. Även budgetunderskottet minskar medan sparandet ökar. Genom att dela upp i fyra bolag och möjliggöra försäljning av vattenkraftsaktier kan många fördelar vinnas. ger en produktion på /år. 1985 var produktionen ca . Vattenkraften bör utgöra basen för ett Vind- och Vattenbolag, VIVA- N411 bolaget, som utöver produktion också skulle svara för nuvarande distribution och försäljningsverksamhet, exkl. storkraftsnätet. På detta sätt samlas den förnyelsebara elproduktionen i ett bolag och får på egna meriter konkurrera med bränslebaserad elproduktion. Bolaget bör bara satsa på bränslebaserad elproduktion i den omfattning det krävs för att täcka behovet vid topplast och som reservkraft, t. ex. gasturbin eller motsvarande. VIVA-bolagets aktier bör dels introduceras på börsen, dels försäljas i särskild ordning som folkaktier. Försäljningen bör ske succesivt och fördelas i lämpliga poster. Det totala värdet av aktierna bör vara ca . För att markera att det är en framtidsaktie med förhållandevis låg avkastning första åren kan en viss reducering av aktiernas kursvärde vid förmögenhetsdeklarationen övervägas. Eftersom statens upplåningsbehov minskar i samma omfattning som vattenkraftsaktier försäljs, kommer inte kapitalmarknaden att störas även om sparandet i vattenkraftsaktier blir mycket omfattande. Däremot kommer ett omfattande aktiesparande att suga upp en del köpkraft, eftersom direktavkastningen på kapitalet blir mycket lägre än på t. ex. de statspapper som ersätts. Detta medverkar till en lägre inflation. Det mindre budgetunderskottet verkar i samma riktning. Tillsammans ger detta förutsättningar för en lägre ränta, vilket minskar statens kostnader för den övriga statsskulden och för bostadssubventionerna. KÄRNSTAM-bolaget (kärnkraft och stamlinje/storkraftsnätet) bör omfatta kärnkraftsproduktionen och övrig bränslebaserad elproduktion av typ kondenskraft med i huvudsak baslastkaraktär. Bolaget skall också svara för drift och underhåll av storkraftsnätet. Bolaget bör tills vidare vara helt statligt ägt för att trygga avvecklingen av kärnkraften och slutförvaringen av det utbrända kärnbränslet. När kärnkraften avvecklas kommer bolagets verksamhet att minska och omfatta endast storkraftsnätet samt reservhållning av ett antal kondenskraftverk. Med en effektiv energianvändning kommer elströmsbehovet att begränsas till ca vid kärnkraftens avveckling, vilket innebär att kolkondens ej behöver byggas ut. Dessutom krävs utbyggnad av ca vindkraft och effektivisering av befintlig vattenkraft samt en begränsad, miljöanpassad vattenkraftsutbyggnad. verksamhet inom värmesektorn bör samordnas i ett särskilt bolag, VÄRME-bolaget. bör verksamheten i första hand omfatta kraftvärmeproduktion men i avvaktan på marknadsutrymme för denna elproduktion bör ren värmeproduktion kunna vara en huvuduppgift. Ägarförhållandet i detta bolag bör inledningsvis vara statligt tillsammans med nuvarande delägare i verksamheten. Det blir en rad bolag som samordnas i Mot. Efter hand bör övervägas att helt överlåta enskilda N411 bolag till värmeanvändarna eller skapa börsnoterade bolag. har en ganska omfattande forsknings- och utvecklingsverksamhet. Många projekt är angelägna att fullfölja enligt nuvarande riktlinjer och program. Möjlighet för detta skapas genom att det nya bolaget ges ett grundbidrag, beräknat per kWh el eller värme som produceras i de tre nya bolagen, t. ex. /kWh. Övrig verksamhet skall bedrivas som uppdragsverksamhet. Bolaget bör ägas gemensamt av staten och de tre nya bolagen. De tre nya bolagen bör ha majoritet och kan därmed bestämma den långsiktiga verksamhetens utveckling och omfattning. Genom en boskillnad mellan förnyelsebar och bränslebaserad elproduktion skapas ett konkurrensförhållande som bör stimulera till att utnyttja produktionsmöjligheterna optimalt. Eftersom VIVA-bolaget behåller omfattande lokal distribution ökar intresset och ekonomin i satsningen på lokala vindkraftverk och mindre vattenkraftverk. Kondenskraften tvingas att skapa en framtid på egna meriter, utan kapitalstöd från gammal vattenkraft. bör KÄRNSTAM-bolaget klara sig bra med hjälp av historiska investeringar i kärnkraften och att anläggningarna redan är delvis avskrivna. Avvecklings- och slutförvaringskostnaderna är dock en betydande osäkerhetsfaktor, som motiverar att staten behåller ett huvudansvar för verksamheten. VÄRME-bolagets uppgift blir att främja en effektiv värme- och elproduktion. Detta bör bidra till att inte några onödiga investeringar görs i ny kondenskraft. Målsättningen bör vara att de marknadsmässiga förutsättningarna så fritt som möjligt skall styras mot ett optimalt energisystem. Det är sannolikt att intresset och de ekonomiska förutsättningarna för ökad kraftvärme och mottrycksproduktion av el kommer att förstärkas genom de föreslagna åtgärderna. En effektiv samordning av distributionen genom KÄRNSTAM-bolagets ansvar för och drift av storkraftsnätet men i övrigt en friare konkurrens och mindre av effektivitetshämmande monopoltendenser bör ge den totalt billigaste energiförsörjningen inom de ramar som energipolitiken ger. Vattenkraftsproduktionen har stor betydelse för utvecklingen av näringsoch samhällsliv, framför allt i de fyra nordligaste länen. En uppdelning av med introduktion på börsen skulle underlätta möjligheterna för dessa landsdelar att få en större andel av intäkterna från försäljningen av elkraft. Detta skulle få stor betydelse för den industriella och sysselsättningsmässiga utvecklingen lokalt. Vi har från sida i annat sammanhang - som ett led i Mot. 1985/86 strävandena att stärka näringsliv - föreslagit att ett särskilt N411 norrbottniskt energiföretag bildas. Det bör ankomma på regeringen att med beaktande av förslagen om uppdelning av - låta utreda förutsättningarna för ett energiföretag i i syfte att ge regionen en rättmätig andel av vattenkraftens framtida avkastning. Ett liknande centerförslag fick 1985 i huvudsak stöd av moderater och folkpartister men avslogs av majoriteten, bestående av socialdemokrater och vpk. Den kritik som dessa riktade mot förslaget var i första hand att det skulle leda till väsentligt höjda elpriser och att uppdelningen av verksamhet skulle minska effektiviteten. Den socialistiska majoritetens argumentering är i flera avseenden inkonsekvent, bl. a. därför att de i andra sammanhang ansett att redan dagens elpriser motiverar ett värde på vattenkraften som vida överstiger de värden angav i motionen 1985. Ett exempel är värderingen som godkändes av en riksdagsmajoritet vid inlösen av utbyggnadsrätten vid Sölvbacka strömmar. All erfarenhet talar för att friare konkurrens och minskad byråkrati ökar effektiviteten och inte som majoriteten fruktar minskar den. En effektivare organisation kan heller inte innebära något hot mot anställd personal. Den nödvändiga samordningen av produktion och distribution sker genom de uppgifter som läggs på KÄRNSTAM-bolaget. För att lättare nå breda lösningar avstår vi från att precisera försäljningstider och lämnar också öppet för staten att behålla en betydande aktiepost i VIVA-bolaget. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställer vi att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag om uppdelning av verksamhet och försäljning av vattenkraftsaktier samt energiföretag i enligt de riktlinjer som redovisats i motionen. . Åsling (c) () (c) () P.-O. ()