ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902kr260 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: Kr260 () Differentierade avgifter för reklam-TV Införandet av reklam-TV kommer att starkt påverka företagens utbud av varor och tjänster. Stora företag kommer att gynnas av att de når ut med sitt TV-reklambudskap till en procentuellt förhållandevis låg kostnad per försåld enhet eller tjänst. De mindre och medelstora företagen belastas däremot med procentuellt högre kostnader, vilket gör TV-reklamen mindre lönsam eller kanske rent av olönsam. För många företag innebär ett införande av reklam-TV redan från början att de är utestängda från detta om vid det förväntade reklam-TV-beslutet inte också inför någon form av differentierade reklamavgifter. En metod att fastställa ett rättvisare pris för TV-reklam kan vara att priset för varje reklamsekund sätts med hänsyn till företagets storlek och lönsamhet. Härvid kan hänsyn tas t. ex. till företagets antal anställda, omsättning, koncerntillhörlighet och tidigare vinst. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning med förslag till regler för uttag av differentierade priser för reklam i TV-media.
mot · G902kr261 · 1986-01-20 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Kr261 och (m) Ett textat Redan under tidigare budgetår har undertecknade väckt motion under allmänna motionsperioden beträffande programpunkten Textat Aktuellt, sändningstid . Från dövas och hörselskadades organisation har upprepade klagomål framkommit med anledning av utebliven textning. Detta måste anses vara högst otillfredsställande och stå i strid med intentioner vad gäller minoriteters rätt till delaktighet i kulturella utbud. inträffade t.o.m. att textningen helt upphörde . har Aktuellt varit ansvarigt för att textning genomförts. övertogs ansvaret, enligt senare inkommen uppgift, av Rapport. Det är således mot Rapport som kritiken i detta fall bör riktas. När textningen upphörde - utan föregående information till berörda organisationer - kontaktade Hörselfrämjandet ansvariga för Aktuellt, då någon information om ansvarsöverförande till Rapport icke givits. Skälet för att textningen ej kunde genomföras har uppgivits vara bristande ekonomi resp. personal på semester. De korta minuter som i angivna program företrädesvis ägnas åt de många människor med total eller partiell dövhet bör vara en prioriterad tjänst till desamma från SVT och bör därför icke drabbas av besparingar. Det måste vara möjligt för alla oss hörande att, om så anses nödvändigt, avstå från viss programservice så att textning av därmed kan säkerställas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att frågan om textade TV-nyheter bör tas upp inför kommande avtal med /TV i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G902kr262 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86: Kr262 m. fl. (s) Närradions sändningsavgifter Närradion har funnits i , då försöksverksamhet startade på ett antal platser. omfattar verksamheten drygt 100 sändare och det sker fortfarande en successiv utbyggnad. Det är föreningarna på varje ort som får ta initiativ och anmäla sitt intresse för att sända. finns en närradiolag utfärdad. För prövning av frågor om närradio och för tillsyn över närradioverksamheten finns en närradionämnd. utfärdades en förordning om avgifter i ärenden om närradio. I denna föreskrivs att för den sammanlagda sändningstid som har beviljats en sammanslutning, skall sammanslutningen erlägga avgift med . för varje påbörjad timme. Det utgår inga statliga bidrag till närradioverksamheten utan den skall bära sina egna kostnader och därmed också kostnaden för tillsynsmyndigheten - närradionämnden och dess kansli. Enligt den budget som lagts för närradionämnden visar det sig att det blir en avgiftshöjning som blir avsevärd kommande budgetår. kommer troligen att stiga till . En sådan mycket märkbar höjning skulle inte kunna bäras av många närradioföreningar, vilket skulle innebära att de tvingas till att antingen helt avstå från att sända eller göra drastiska nedskärningar. Vi menar inte att närradion skulle slippa ifrån avgift men vänder oss emot den snabba höjningen av avgifterna och menar att en mera successiv höjning av avgiften borde vara möjlig. Närradion har stora förutsättningar att bli självförsörjande . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en successiv höjning av sändningsavgiftema för närradion. () ()
mot · G902kr264 · 1986-01-25 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr264 Ökning av antalet prästtjänster Den nuvarande prästerliga organisationen är i huvudsak reglerad genom föreskrifter av riksdag och regering. Antalet prästtjänster i pastoraten går tillbaka på ett riksdagsbeslut (proposition 1957:153). På grundval av detta riksdagsbeslut genomfördes också pastoratsregleringen 1962. Pastoraten är indelade i tre grupper efter folkmängd, areal och tätortsgrad. Antalet prästtjänster anges genom tabeller, som utvisar gränserna för den folkmängd som behöver uppnås för att en ny tjänst skall inrättas. Först när ett gränstal har väsentligt överskridits får emellertid någon ny tjänst inrättas. Sedan 1957 års normer fastställdes har samhällsutvecklingen förändrat förhållandena påtagligt. Inte minst den nya lagstiftningen på arbetslivets område har stor betydelse i detta sammanhang. Lagstiftning och avtalsreglering angående semester, tjänstledigheter, föräldraledigheter m. m. har medfört att arbetstiden i praktiken har förkortats väsentligt. visar stickprovsundersökningar att den prästerliga arbetsbördan i princip har ökat och att det finns präster som tvingas arbeta långt mer än en normal arbetsvecka för att klara arbetssituationen i pastoratet. Fakta talar för att det inrättas fler prästtjänster. Om inte annat är det uppenbart att redan befolkningsförändringen sedan 1957 års normer fastställdes motiverar uppskrivningar av dessa. Det finns drygt 2 900 av regeringen inrättade prästtjänster. Härutöver har domkapitlen enligt regeringens bemyndigande befogenhet att inrätta ett visst antal pastoratsadjunktstjänster, ca 400. Behovet överstiger klart detta antal. Även beträffande prästutbildningen bör åtgärder vidtas för att stimulera intresset för utbildningen till präst. I många av stiften har vi en betydande brist på tjänster, och det är endast på grund av pensionerade prästers villighet att ställa upp, som verksamhet kan upprätthållas. är det många präster som avbryter tjänsten som präst . Skall kyrkan kunna verka på ett tillfredsställande sätt måste antalet präster öka betydligt. Det är därför angeläget att stimulera intresset för prästämbetet och även att lönesättningen blir likvärdig med jämförbara grupper. Under åberopande av vad ovan anförts hemställer jag 1. att som sin mening ger regeringen till känna att behovet av präster överstiger vad som medges enligt av fastställda normer, och att regeringen därför icke längre skall vara bunden därav vid inrättandet av prästtjänster, 2. att hos regeringen begär åtgärder i enlighet med motionens intentioner för att stimulera intresset för utbildning till präst. 1985/86 Kr265
mot · G902kr267 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: Kr267 m. fl. (fp) Fjällturismen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Jo738 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om främjande av fjällturismen, särskilt stödet till STF:s fjällverksamhet. () () () () () () ()
mot · G902kr278 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr278 och () En intendenttjänst för islam vid invgides i nya lokaler vid hösten 1982.1 samband därmed överfördes de islamiska samlingarna från statens konstmuseer till , och en permanent islamisk utställning upprättades med konsulthjälp i det nya museet. har museet år förgäves äskat en intendenttjänst för islam. Inte heller budgetproposition föreslås den begärda tjänsten. Det har visat sig vara ett stort problem att ha en utställning över ett kulturområde, för vilket ingen tjänsteman är ansvarig eller kompetent. Publiken förväntar sig samma service här som från övriga avdelningar, när det gäller information, expertbehandling av föremål etc. Dessutom är en katalogisering och bearbetning av de från statens konstmuseer överförda samlingarna utomordentligt angelägen. upphörde den stora islamutställningen, som pågått på historiska museet och i vilken även deltog. Intresset för utställningen har varit mycket stort från publikens sida, men det som var särskilt anmärkningsvärt är den uppmärksamhet utställningen väckt i . Många arabiska riksantikvarier, forskare och statsmän från ett flertal arabiska länder har besökt i samband med utställningen, och publiciteten i arabisk press har varit stor. Det har uppfattats som om hade ett äkta intresse för , som inte har med handelsfrågor eller dylikt att göra. För att följa upp dessa stora initialframgångar och behålla nu etablerade förbindelser med ett stort antal på det kulturella området, är det viktigt att tillförsäkras en intendenttjänst för islam. Det kan tilläggas att inte mindre än ett femtontal regionala museer i meddelat att de önskar motta en islamisk vandringsutställning med början . Utan en fast intendenttjänst blir det mycket svårt att tillgodose detta behov. Slutligen och inte minst viktigt: I bor ca 50 000 muslimer. Den islam-manifestation som fortfarande pågår har otvivelaktigt bidragit till att stärka deras kulturella identitet och bland svenskar skapa bättre förståelse för dessa invandrares situation och livsmönster. Även för de muslimer som bor i skulle en intendenttjänst av angivet slag kunna få stor betydelse. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av en intendenttjänst för islam vid . () () 1985/86 Kr278
mot · G902kr279 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86: Kr279 m. fl. För minoritetsgrupper som har rötter i något annat land är det viktigt att upprätthålla kontakten med det landet. Men det är inte lätt, om landet i fråga styrs av en diktaturregim. Det gäller då att utveckla de kulturella och vetenskapliga kontakterna utan att påtvingas politisk propaganda eller riskera utsättas för utpressning av olika slag. De baltiska vetenskapliga konferenserna i har - på ett mycket effektivt sätt - organiserats av , som är en förening av forskare, kulturarbetare och andra personer som aktivt ägnar sig åt baltiska ämnen. Institutet har i stor utsträckning byggts upp genom ideella insatser och ett uppoffrande arbete, utan någon fast inkomstkälla och utan fast avlönad personal. Konferensarbetet har, alltsedan starten , erhållit ekonomiskt stöd av . är en svensk organisation, som tillfört nya kontakter på kulturens och vetenskapens område. Den har inom sitt område framgångsrikt bidragit till att förverkliga internationella kulturpolitik. Desto mer oroande är det att bristen på pengar nu sätter Baltiska institutets framtid på spel. Inför årsmötet förklarade styrelsen: Om regeringen inte kan trygga Institutets framtid enligt i våra framställningar redovisade kostnader och behov, har styrelsen inget annat val och måste föreslå årsmötet nedläggning av verksamheten. Det vore en förlust för det svenska samhället och internationella anseende - liksom för baltisk forskning i hela världen - om detta arbete inte skulle kunna drivas vidare. behövs som ett organ för fortsatt och utbyggt kulturutbyte mellan och några av våra närmaste grannfolk på andra sidan . Dåvarande utrikesministern lovade i att regeringen skulle verka för ökade direktkontakter med , framför allt på kulturens och handelns område. gäller det att gå från ord till handling. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag i syfte att trygga fortsatt och utbyggd verksamhet vid . () lierman (fp) 1985/86 Kr279
mot · G902kr280 · 1986-01-24 00:00:00 — m. fl. (fp, m, c, vpk) Cramérbaletten har för avsikt att lägga ned Cramérbaletten av besparingsskäl. En nedläggning skulle vara olycklig av många anledningar. Cramérbaletten har funnits (1968) och kom till på initiativ av nuvarande chefen för och , sedermera riksantikvarie. De föreslog att koreografen skulle bilda en svensk dansensemble i stil med de ryska nationella danstrupperna. , som redan arbetade inom , gick med på förslaget, och har sedan arbetat med som ekonomisk garant men efter egna konstnärliga riktlinjer. efter starten inledde ensemblen en turnéverksamhet som efter hand kom att omfatta hela . Turnéerna har inneburit ett pionjärarbete i spridandet av danskonsten till orter där denna konstart aldrig visats. Helt i anda fullgör baletten en viktig pedagogisk uppgift genom att ge skolföreställningar, ungdomsprogram, öppna repetitioner etc. På så sätt skapas en framtida danspublik. Baletten är en liten och lättrörlig ensemble som uppträder överallt där en tänkbar publik finns, t. ex. i skolor, bibliotek, museer och sjukhus. Cramérbaletten är känd för att ha en repertoar av högsta kvalitet som är lätt att förstå och tillfredsställer även en ovan publik. Under hela sin verksamhet har baletten varit öppen för kontakter utåt. Den har samarbetat med Rikskonserter, Regionmusiken, , m. fl. Även inom har samarbete skett med samtliga avdelningar där ensemblens mångsidighet har bevisats. En nedläggning av en ensemble skulle vara en stor förlust för svenskt kulturliv, vilket också framgår av de brev som bifogats uppropet till för Cramérbalettens bevarande. Där framhålls också balettens betydelse som arbetsplats. Baletten har alltid värnat om svenska dansare och koreografer. Cramérbaletten är en av landets sex professionella danskompanier och ytterligare sysselsättningsproblem uppstår för välutbildade dansare vid en nedläggning. Dansintresset har ökat kraftigt genom fler dansföreställningar och genom dans på film och i TV. Man har upptäckt dansens betydelse som terapiform och den betydelse den har för barns och ungdomars fysiska och psykiska utveckling. Intresset för både hobbydans och yrkesinriktad dans har vuxit. Men dansen har ännu inte fått den ställning som den förtjänar. nuvarande skede av stark utveckling strypa verksamheten för den av våra turnerande dansensembler som gör det största antalet föreställningar, är ytterst olyckligt. Med hänvisning till vad som anförts i motionen föreslås att som sin mening uttalar att inom det anslag som tilldelats bör Cramérbaletten tillförsäkras en fortsatt verksamhet. () (m) (vpk) () () () 1985/86 Kr280
mot · G902kr283 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr283 m. fl. (m) En museibyggnad i I finns en vacker hembygdspark och ett museum med en fin samling av bruks- och konstföremål från gamla tider. Parken och museet ägs och sköts av . Samlingarna har sitt ursprung i en enskild persons intresse och insatser under slutet av att till eftervärlden bevara och vårda föremål från gångna tider. Den gamla och i sig vackra och med samlingarna samstämda museibyggnaden är dock inte tillräckligt brandsäker. Det är viktigt att samlingarna kan bevaras i . Det är i närheten till sitt ursprung och inte i något anonymt centralt museum som de kan rätt uppskattas. Museet har också en regionalpolitisk betydelse. För en turistregion med en mera familjeinriktad profil är det betydelsfullt att kunna erbjuda olika aktiviteter för både sommar och vinter. Museet besöks av ett stort antal människor. Det skulle också vara en fördel att, som själv vill, bevara samlingarna i den vackra hembygdsparken i den yttre miljö där de hör hemma. Det är värdefullt att ta till vara det engagemang som finns inom föreningen för att på så vis få bästa möjliga vård av samlingarna och också hanterbara driftskostnader för museet. För att samlingarna även i fortsättningen skall finnas kvar i krävs att en brandsäker museibyggnad uppförs i hembygdsparken. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att medel anvisas för en museibyggnad i under anslaget F3, Bidrag lill särskilda kulturella ändamål, som står till regeringens disposition. () () 1985/86 K.r283 291 1 1985/86. 3 sami Nr Kr283 Kr29!
mot · G902kr287 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr287 (vpk) Cirkuskonstens utveckling Cirkuskonsten är en av våra konstarter som på olika sätt missgynnas. Den erhåller inte något statligt stöd. Cirkusföreställningar är kringgärdade av en uppsjö bestämmelser som dessutom inte är likartade från kommun till kommun. Dessa förhållanden försvårar naturligtvis en utveckling och ett bevarande av cirkuskonsten i vårt land. I många andra länder finns statliga cirkusskolor, något som borde vara en självklarhet också här. Man kan inte komma ifrån misstanken att olika myndigheter betraktar cirkuskonsten på ett annorlunda sätt än övrig konst och kultur. Om man studerar förållandena i , i såväl väst som öst, finner man att cirkuskonsten behandlas på ett helt annat sätt, som möjliggör en ständig utveckling av denna konstart. Det bör nu var hög tid för regering och riksdag att fatta beslut som innebär att cirkuskonsten i ges det stöd som krävs för att bevara och vidareutveckla densamma. En viktig del i detta är en cirkusskola för utbildning av cirkusartister. Var denna utbildning skall förläggas kan diskuteras. Ett godtagbart alternativ vore i . och har gamla cirkustraditioner. Här finns alltså en naturlig bas för en cirkusskola. Betydelsefullt är också att cirkuskonsten ges ekonomiskt stöd. Inte minst viktigt är att de olika avgifter som belastar cirkusen vid föreställningar ute i landet upphör eller i vart fall reduceras till en symbolisk summa. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om cirkuskonsten och dess bevarande och utveckling. Måbrink (vpk)
mot · G902kr288 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr288 () Ett invandrarmuseum i I bor ett stort antal invandrare. De mest invandrartäta områdena är och samt i . beräknar region- och näringslivsnämnd ett invandraröverskott på 3 000 personer. Flera kommuner kommer också att i fortsättningen ta emot många invandrare. Många svenskar saknar kunskap om invandrarnas kulturella och religiösa bakgrund. Alla tänker inte heller på att invandrarnas kulturtraditioner också berikar vårt eget kulturliv. Många invandrare har varit bosatta i länet ganska länge och funnit sig väl till rätta. Trots att invandrarna utgör så stor andel av befolkningen och deras kultur och traditioner intresserar så många har ännu inte någon dokumenterat invandringen och flyktingproblemen. Det är därför hög tid att nu dokumentera invandringen och påbörja forskning om dess orsaker samt invandrarnas betydelse för det svenska samhället. regions- och näringslivsnämnd anser att en av de mest angelägna frågorna just är invandrarforskning och tillskapande av ett invandrarmuseum. Invandrarorganisationerna är också mycket intresserade av att en sådan dokumentation påbörjas, men det handlar inte enbart om dokumentation och renodlade museifrågor utan också om forskning och arkivering. borde lämpligen få i uppdrag att tillsammans med regions- och näringslivsnämnd och berörda kommuner utreda hur invandrar- och flyktingpolitiken bäst kan dokumenteras. Vidare bör undersökas om antingen ett fristående invandrarmuseum kan inrättas eller om en avdelning vid något av de nuvarande museerna kan tillskapas. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att initiativ tas beträffande möjligheten att tillsammans med dokumentera invandrar- och flyktingpolitiken och inrätta ett invandrarmuseum i .
mot · G902kr289 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr289 i (c) Stödet till ungdomsorganisationerna Med tillfredsställelse noteras att studieförbunden i årets budget föreslås få bidragen till studiecirklar höjda med /studietimme. Också stödet till idrotten räknas upp med 12 milj. kr. Sämre går det förde ungdomsorganisationer som får bidrag via . Grundbidraget ligger kvar på , och det rörliga bidraget höjs med /medlem. Ungdomsorganisationerna har fått vidkännas en betydande försämring av bidragen, om man ställer dem i relation till kostnadsutvecklingen. Av anslagsäskande från framgår bl. a. att medan grundbidraget /82 höjts så har KPI stigit med . Det rörliga bidraget var 1981//medlem och föreslås i årets budget höjas till /medlem. Även här finns alltså en betydande eftersläpning jämfört med KPI. Både grundbidraget och det rörliga bidraget från går till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet i form av administration, men också till utbildning och utvecklingsverksamhet, stöd till den lokala verksamheten etc. Denna verksamhet påverkas naturligtvis i lika hög grad av de allmänna kostnadsstegringarna, som får förödande konsekvenser för organisationerna. fördelar också bidrag till speciella satsningar som t. ex. ferieverksamhet samt upplysningsverksamhet kring AN-frågor. Även dessa bidrag ligger långt under vad de borde, om man följt KPI. Som ytterligare lök på laxen föreslås i årets budget att stödet till organisationstidskrifter tas bort helt. Stora organisationer som KF, LRF m. fl. har sagt sig kunna klara utgivningen av sina tidskrifter utan detta stöd, men för ungdomsorganisationerna kan det bli nådastöten. Stolta paroller från världsungdomsåret om ungdomars delaktighet i den demokratiska processen etc. faller platt till marken, om man undergräver verksamheten för deras egna organisationer. Visst är det bra om man idrottar och motionerar, men varför är det inte lika hedervärt och angeläget att ungdomar ägnar sig åt idéburen verksamhet, politik och samhällsfrågor? Ungdomsorganisationerna bygger redan nästan helt sin verksamhet på ideella insatser, men ändå anses det mer angeläget att ge mer stöd till de vuxnas fritidsaktiviteter. Med ledning av vad som framförts i motionen hemställs 1. att uttalar sig för att uppräkningen av stödet till ung domsorganisationerna i fortsättningen sker i takt med kostnadsutvecklingen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om ungdomsorganisationerna. 1985/86 Kr289
mot · G902kr290 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr290 och () Bidraget till konstnärligt syftande film disponerade tidigare särskilda medel för projekt på filmområdet. Fr. o. m. /85 överfördes dessa medel till , där de fördelas av . Därmed beskars konstnärsnämndens möjligheter att ge bidrag till filmprojekt. Från filmarnas sida har man påtalat önskvärdheten av att det finns mer än ett organ som bedömer och tar ställning till ansökningar. framhåller i sin anslagsframställning att det är otillfredsställande att bidragsgivningen på detta område har koncentrerats till ett organ som inte direkt har till uppgift att stödja experimentell verksamhet på filmområdet. påtalar också behovet av att kunna ge bidrag till författare av manus till icke-kommersiell, konstnärligt syftande film. Flär finns uppenbarligen en lucka i de statliga bidragen på filmkonstens område. Det bör vara möjligt för konstnärsnämnden att svara för fördelning också av sådana bidrag, om den på nytt tilldelas särskilda medel för insatser på filmområdet. Vi föreslår också att så sker genom att 1 milj. kr. ur anslaget G 2 Filmstöd ställs till konstnärsnämndens disposition. Någon extra kostnad för statsverket uppkommer inte härigenom. Med hänvisning til! att beslutar överföra 1 milj. kr. ur anslaget G 2 Filmstöd till anslaget F 7 Bidrag till konstnärer, vilket får disponeras av till icke-kommersiell, konstnärligt syftande film. () fp)