ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Sf248 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf248 () Erhållande av ålderspension och ATP utan ansökan Enligt 6 kap. 1 § lagen om allmän försäkring föreligger rätt till ålderspension fr. o. m. det att man fyller . Av 16 kap. 1 § första stycket framgår att den som önskar komma i åtnjutande av pension skall göra ansökan därom hos allmänna . före det att den pensionsberättigade fyller , erhåller vederbörande en ansökningsblankett från . Denna blankett skall fyllas i och skickas in för att pension skall utbetalas. De uppgifter som skall skickas in har inte så mycket att göra med uträkningen av pensionsbelopp, eftersom man får dessa uppgifter från annat håll. Det är speciella förhållanden som den blivande pensionären skall skicka in uppgifter om. Detta system innebär att även den som inte har några speciella önskemål måste skicka in en ansökningsblankett. Att hålla kvar detta system innebär enligt min mening en onödig byråkrati och stämmer inte med målsättningen om avbyråkratisering och förenklingar. Jag har tidigare ställt kravet att ålderspensionen skall erhållas automatiskt när man fyller - om inte den pensionsberättigade begärt något annat. Motioner med detta krav har tidigare avslagits med motiveringen att vissa uppgifter som skall ha måste man få från den som skall ha pension. Vilka uppgifter det handlar om har inte preciserats. som man säger detta har i förenklande syfte beslutat att flertalet svenska medborgare inte skall behöva deklarera. Såvitt jag förstår är deklarationen en mer komplicerad handling än ansökan om ålderspension. Därför tycker jag det vore logiskt att avskaffa även denna ansökan. Ett tänkbart förfarande för automatisk utbetalning av pension kunde vara följande: den försäkrade fyller erhålls ett meddelande om att pension kommer att utbetalas från viss dag och till ett visst belopp. För den som har andra önskemål eller för den som anser sig fått fel belopp angivet får begäran om ändring skickas in. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär förslag med innebörd att ålderspension och ATP automatiskt erhålls.
mot · G902Sf249 · 1986-01-22 00:00:00 — 1985/86 :Sf249 m. fl. (s) Översyn av bestämmelserna om statsbidrag till kommunalt bostadstillägg beslöt om vissa förändringar i reglerna för statsbidrag till kommunalt bostadstillägg till folkpensionärer. Beslutet innebär att även en nedre gräns infördes med . fr. o. m. . Statsbidraget utgår av kommunens kostnader endast i intervallen . har initierat nya beräkningsgrunder för det kommunala bostadstillägget för pensionärer. Beslutet innebär att kommunen frångått systemet med övre gräns på /år och övergått till att kommunen betalar av pensionärernas boendekostnader . Därmed har erhållits ett system som är rättvisare än tidigare gentemot pensionärerna. Tyvärr är statsbidragsbestämmelserna så utformade att kommunen förlorar statsbidrag med den nya, för pensionärerna rättvisare modellen. Detta är orimligt eftersom modellen innebär en omfördelning till den som bäst behöver bidraget. Reglerna för kommunalt bostadstillägg måste därför ses över och omarbetas så att de knappa resurser som står till förfogande kommer dem till del som bäst behöver hjälp och att kommunen inte förlorar berättigat statsbidrag. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av statsbidragsbestämmelserna så att kommunen får oförändrat statsbidrag vid en rättvisare fördelning. () () () Axel () ()
mot · G902Sf250 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf250 m. fl. (s) Arbetslösas och studerandes sjukförsäkring Reglerna för sjukpenninggrundande inkomst skall motsvara gällande arbetsinkomst. I 3 kap. 2 § lagen om allmän försäkring sägs att sjukpenninggrundande inkomst är den inkomst i penningar eller naturaförmåner som försäkrad kan antas för år räknat komma att tills vidare åtnjuta av eget arbete. För personer som studerar eller uppbär arbetslöshetsunderstöd kan uppstå problem för att vid återingång i arbete erhålla full kompensation vid sjukdom. Detta förhållande kan uppstå trots de förbättringar som skett . Blir man arbetslös kan man inte mista sjukpenningen under förutsättning att man är arbetssökande och villig att ta arbete i samma omfattning som . Vill man förändra sin arbetssituation från hel- till deltid sänks naturligtvis både arbetslöshetsersättningen och sjukpenningen därefter. Om man önskar övergå till att söka heltidsjobb och anmäler det till arbetsförmedlingen och facket, får man automatiskt hel arbetslöshetsersättning och måste anmäla den inkomsten till skilda instanser för beräkning av olika avgifter och bidrag. Den nya inkomsten, alltså hela arbetslöshetsersättningen, gäller överallt utom vid . Detta på grund av att arbetslöshetsersättningen ej är jämställd med vanlig inkomst vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst. Ett annat tillfälle när en person kan drabbas negativt av försäkringsbestämmelserna är vid studier. En sjuk studerande kan vara överförsäkrad. Vid återgång till arbetet under ferier blir ersättningen från då lägre än vad han skulle erhålla vid normalfallet. Den som studerar borde vid sjukpenningplacering behandlas lika som säsongarbetare och projektanställd. Det är angeläget att den som studerar, framför allt som vuxen, ges så bra villkor som möjligt. För många är det ett sätt att komma ifrån framtida arbetslöshet. En arbetslöshet som kostar samhället stora pengar. De här påtalade förhållandena är mycket angelägna att rätta till, varför bör uppdra åt regeringen att göra en översyn av reglerna för sjukpenninggrundande inkomst så att missförhållanden rättas till. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av sjukförsäkringen vad gäller sjukpenninggrundande inkomst för arbetslösa och studerande. () () () ()
mot · G902Sf251 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sf251 i och () Barnfamiljernas läkemedelskostnader Enligt bestämmelserna om högkostnadsskydd i lagen om begränsning av läkemedelskostnader m. m. 7 § sägs: Att barn i en familj får gemensam kostnadsbefrielse när antalet vårdtillfällen, behandlingstillfällen och läkemedelsinköp för barnen sammanlagt uppgår till vad som behövs, dvs. Däremot tas ingen hänsyn till föräldrarnas läkarbesök utan för dem gäller . som självrisk per förälder. Med hänsyn till småbarnsfamiljers totala ekonomiska situation borde den sammanlagda självrisken inte vara större än . för en småbarnsfamilj. Det måste vara en vettig tanke för staten att hjälpa dem som har en mycket tung ekonomisk situation. Det vore att rikta hjälpen rätt. Med anledning av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att frågan om ett högsta självkostnadsskydd för familjen prövas. P.-O. ()
mot · G902Sf253 · 1986-01-23 00:00:00 — Det sociala trygghetssystemet för idrottsföreningar 1985/86 Sf253260 I proposition 1985/86:82 föreslår föredragande statsråd ett ekonomiskt stöd till idrottsföreningar, vilket skall motsvara de arbetsgivaravgifter inkl. den allmänna löneavgiften som idrottsföreningarna blir skyldiga att betala på grund av att principerna i en av regeringsrätten fastställd dom slår igenom i tillämpningen med avseende på och . Genom ett sådant stöd sägs det böra bli möjligt för föreningarna att anpassa sig till rättsläget och betala in arbetsgivaravgifter på föreskrivet sätt. För många små idrottsföreningar med obetydliga ekonomiska resurser kan ändå betydande problem uppstå i samband med denna övergång. I fortsättningen torde endast större och rikare klubbar kunna klara betalningen av arbetsgivaravgifter. Man skulle därför kunna låta små idrottsklubbar slippa att tills vidare betala dessa avgifter mot att de då finge avstå från att vara med i trygghetssystemet och därmed gå miste om de förmåner som detta system erbjuder. Ett sådant val skulle då av berörd klubb meddelas till . Man kan också tänka sig att samtliga idrottsklubbar skulle kunna få välja mellan att antingen gå med i trygghetssystemet och betala arbetsgivaravgifter eller också stå utanför och då givetvis gå miste om de förmåner som systemet bjuder. Ekonomiskt starka klubbar skall emellertid då göra motsvarande avsättningar till skattefritt konto i och skatta för pengarna när de senare tas ut. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att av regeringen begär en utredning om möjligheterna att låta idrottsklubbar få välja mellan att antingen ingå i trygghetssystemet och betala vederbörliga arbetsgivaravgifter eller stå utanför systemet i kombination med att göra motsvarande avsättningar på skattefritt konto i vilka senare beskattas vid medgivet uttag. 1 1985/86.
mot · G902Sf254 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf254 m. fl. Minskning av vissa sjukvårdskostnader Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:So427 hemställs 1. att hos regeringen begär att förslag framläggs om åtgärder för att minska den enskildes kostnader vid sjukresor, 2. att beslutar att samma regler som gäller för kostnadsfria förbrukningsmedel för exempelvis diabetiker och stomipatienter även skall gälla andra sjukdomstillstånd såsom psoriatiker. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902Sf255 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sf255 Ersättning från vid viss provtagning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:So428 hemställs att hos regeringen begär att ersättning från bör utgå för provtagningar för att utröna sjukdomen samt vid sanering av fyllningar. () () 1 * 1985/86.3sami.
mot · G902Sf256 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sf256 m. fl. Samordningen mellan färdtjänst och sjukresor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:So223 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en allsidig utredning rörande färdtjänst-sjukresor och ett högkostnadsskydd enligt de riktlinjer som framförts i motionen. () () () () () ()
mot · G902Sf257 · 1986-01-22 00:00:00 — och () Förbättrade villkor inom sjuk- och föräldraförsäkringen för deltids- och skiftarbetande För personer, som har sin arbetstid förlagd till onormala arbetstider, t. ex. en period av skiftgång under veckans alla dygn, blir ersättningen vid sjukdom och vård av sjukt barn orättvis, om sjukfallet inträffar , då vederbörande ej skulle arbeta enligt arbetsschema. Sjukpenning resp. föräldrapenning utbetalas under första sjukskrivna veckan endast för dag då vederbörande skulle ha arbetat. Situationen är densamma för personer, som arbetar s. k. koncentrerad deltid, dvs. arbetstiden är förlagd till exempelvis två eller . Detsamma gäller även säsongarbetande. Vid sjukdomsfall som infaller under arbetsfri dag görs fullt löneavdrag. Personen i fråga får emellertid ingen sjukersättning, trots att avgiften till sjukförsäkringen baseras på årslönen. Dagsjukpenningen blir också för låg i vissa fall endast hälften av vad den borde vara. Snedheten i det rådande systemet beror på nuvarande metod att beräkna sjukpenninggrundande inkomst. Denna beräknas nämligen på helårsarbetstid och inte på den reellt arbetade tiden, varför dagpenningen i relaterade fall blir för låg. Många människor upplever detta system som orättvist i förhållande till dem som arbetar med normala arbetstider, dvs. eller vissa timmar . Frågan om deltidsarbetandes sjukförsäkringsvillkor har varit föremål för upprepade debatter i utan att någon lösning kommit till stånd. Det är nu hög tid att denna fråga kommer till en lösning. Med stöd av ovanstående hemställer vi att hos regeringen anhåller om förslag om en rättvis sjukresp. föräldraförsäkring vid korttids-, deltids-, skift- och säsongarbete.
mot · G902Sf259 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sf259 () Ändrade pensionsregler Enskilda arbetstagare bör ges större valfrihet i fråga om den egna pensionsåldern så att de själva kan välja en rörlig pensionering . Möjligheterna att arbeta vidare har visat sig vara begränsade och den som väljer förtidspension måste räkna med att pensionen blir lägre. En uppenbar orättvisa som drabbar dem som har turen att få leva länge och som valt att förtidspensionera sig är att den lägre pensionen följer dem livet ut. Med nuvarande pensionsregler kommer samhället att efter ha fått tillbaka den förtidspension som betalats ut till pensionären och man kunde förvänta sig att pensionen skulle öka till den nivå som tillerkänns dem, om de inte valt att förtidspensionera sig. Man kan därför anse det vara rimligt att när samhället återfått sitt utlägg så skulle också förtidspensionären behandlas som övriga pensionärer. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till ändrade pensionsregler vilka tillerkänner förtidspensionärer en likaberättigad pensionsnivå med övriga pensionärer när samhället återfått sina utlägg för förtidspension.
mot · G902Sf260 · 1986-01-24 00:00:00 — m. fl. (s) Handikappersättning till personer som drabbas av gluten- och laktosintolerans Celiaki (glutenintolerans) är en form av tarmsjukdom, som förekommer hos barn och vuxna i en frekvens av ca 1 fall per 1 000 invånare. Personer med celiaki är allergiska mot gluten, ett äggviteämne, som finns i vete-, råg-, havre- och kornmjöl. Gluten förorsakar skador i tarmen, varvid näringsbrist, viktnedgång och diarré uppkommer. En speciell form av celiaki förlöper med uttalade hudallergier. Kostbehandling, där man utesluter mjöl från våra vanliga sädesslag, leder till läkning av tarmskadorna och normalisering av tarmfunktionen och patienterna blir bra. Kostbehandlingen måste dock fortsätta hela livet. Merkostnaderna beräknas för den specialkosten till ca . Om patienten i fråga har samma reaktioner på mjölksocker (laktos) och komjölkprodukter kompliceras och fördyras levnadssättet ytterligare, eftersom valet av mat blir så starkt begränsat. En ytterligare fördyring med ca . måste då inräknas. Barn och ungdom upp till har enligt lag, som trädde i kraft , rätt till bidrag för merkostnader. Systemet bygger på att läkare med viss specialkompetens förskriver livsmedel (enligt upprättad förteckning) på recept eller livsmedelsanvisning. Kunden betalar på samma sätt som vid vanliga läkemedelsköp, högst . för varje tillfälle. Efter fyllda bortfaller denna förmån, varvid patienten drabbas av mycket stora merkostnader för sin mat. Som exempel kan nämnas, att glutenfri mix för bakning är fyra gånger så dyr som vanligt vetemjöl, hårt bröd kostar , ca fem gånger så dyrt som vanligt hårt bröd. I sammanhanget skall också uppmärksammas, att all mat måste lagas särskilt och med iakttagande av att andra ingredienser från den ordinarie matlagningen inte smittar ner kosten. Att äta ute blir också det mycket dyrbart. Panerade rätter och rätter med tillhörande såser och köttfärsrätter är uteslutna. Rent kött och rena grönsaker är oftast det enda, som en person med celiaki kan äta i sådana sammanhang. Enligt de bestämmelser som gäller krävs en merkostnad på av basbeloppet, dvs. /år, för att handikappersättning enligt merkostnader skall utgå. För blinda, döva och gravt hörselskadade personer utgår handikappersättning oavsett merkostnadernas storlek. Enligt vår mening bör för personer med gluten- och/eller laktosintolerans, som också är livseviga handikapp, kunna utgå handikappersättning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär sådan ändring i lagen om allmän försäkring att handikappersättning kan utgå till personer som drabbas av gluten- och/eller laktosintolerans. () ()
mot · G902Sf261 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf261 och () En översyn av lagen om skydd mot höga läkemedelskostnader Antalet kroniskt hudsjuka i landet uppgår till ca 500 000 personer, därav ca 200 000 psoriatiker, 250 000 med atopiska eksem och ca 50 000 med kontakteksem. Ofta drabbar de två första sjukdomarna flera i en familj, då ärftlighetsfaktor finns med i bilden. , då förändringar i tillämpningen av läkemedelsförordningen infördes, har vårdkostnaderna för bl. a. kroniskt hudsjuka kraftigt ökat. Förändringen innebär bl. a. att mjukgörande krämer och badoljor, som utgör basen för behandling av psoriasis och atopiska eksem (allergiska), inte längre omfattas av högkostnadsskyddet för sjukvård och medicin. har i ett yttrande anfört bl. a. följande: För att rabatt skall kunna utgå krävs en ändring av lagen om skydd mot höga läkemedelskostnader m. m. (1981:41). Det som sker, är en tolkning/definition av vilka råvaror och beredningar som faller utanför läkemedelsförordningen och som därför ej rabatteras. Det är den tolkningen som gör att en medicinskt motiverad behandling av sjukdom förs från rabatterad till icke rabatterad kategori. Behandling av sjukdom jämställs alltså här av någon anledning med profylax. Den samlade medicinska expertisens bedömning som behandlar patienter med psoriasis och atopiska eksem anser, att mjukgörande medel är en absolut nödvändig del i huvudbehandlingen. I annat fall torkar huden ut så mycket av det ultravioletta och de cellbildningshämmande salvor som används, att fortsatt behandling omöjliggörs. Dessutom finns risken att en ökning av starka receptbelagda cortisonsalvor föreskrivs till de patienter, som ej har råd att sköta sin sjukdom på det bästa och enklaste sättet, dvs. smörja sin hud med mjukgörande salva samt behandling med ultraviolett ljus trefyra gånger/ vecka. Det är viktigt att underlätta för kroniskt sjuka och ge dem möjligheter att sköta sin behandling i hemmet och i den öppna vården. De ges då möjlighet att leva ett normalt familje- och yrkesliv, som samhällets kostnader för vård och sjukförsäkring etc. minskar. Alternativet för en patient (med svår psoriasis) som ej kan sköta sin hud är nämligen sjukhusvård. 1985/86 Sf261-270 I 1985/86. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av lagen om skydd mot höga läkemedelskostnader.
mot · G902Sf262 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf262 m. fl. (fp) Slopande av ansökan om folkpension Enligt nuvarande regler måste man ansöka om ålderspension och ATP, när man fyller . Fr. o. m. har alla rätt till laglig pension. Ålderspensionen kan dock börja utgå . före 65-årsdagen får den blivande pensionären en blankett, på vilken han eller hon måste ansöka om pension. Kommer inte blanketten i retur till , utgår ingen pension. Dock kan efter anhållan pensionen utbetalas retroaktivt . Har ansökan inte kommit in uppfattas detta som att pensionären önskar uppskjutet uttag. Något meddelande om pensionens storlek ges inte när ansökningsblanketten skickas ut trots att har uppgift om detta. De som är berättigade till tjänstepension från t. ex. SPP erhåller däremot uppgift om hur stor pensionen blir och när den kommer att utbetalas. Det nuvarande systemet med ansökan om ålderspension har fastställts av och är arbetskrävande, föråldrat, byråkratiskt och dyrt för försäkringskassorna. De flesta uppgifterna om de blivande pensionärerna finns ju inmatade på data och går att få fram omgående utan en ansökan. Många upplever det som stötande och onödigt att behöva anhålla om en rättighet som man har tjänat in och är lagligen berättigad till. Som motivering för det nuvarande byråkratiska systemet anges att ansökningsförfarandet ger en impuls till att eventuellt söka hustrutillägg och bostadstillägg. Dessa uppgifter berör ju bara en del av pensionärerna. Kvinnorna kan ju t. ex. inte ansöka om hustrutillägg! Då man på skilda samhällsområden strävar efter förenklingar, borde i stället införas ett system där den blivande pensionären före pensionsmånaden fick uppgift om från vilken dag han eller hon får pensionen och beloppets storlek. Dessutom borde servicen utökas genom att en ansökningsblankett skickades med avseende eventuellt bostadsbidrag och andra uppgifter. 1 stället för två brev till pensionärerna skulle det räcka med ett. Då skulle inte heller alla pensionärer behöva krångla med att fylla i och återsända blanketter till . Om målsättningen finns att avbyråkratisera och för medborgarna underlätta olika rutiner går det säkerligen att med dagens datateknik och en utförligare information finna bra lösningar. Det nuvarande krångliga och av många uppfattade som stötande system et med ansökan om ålderspension bör upphöra och ersättas av ett mer serviceinriktat system. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om att de nuvarande reglerna för ansökan om ålderspension ersätts av ett mer serviceinriktat system. () fp) 1985/86 Sf262
mot · G902Sf263 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf263 m. fl. (c) Ändring av föreskrifterna om karensdagar för företagare Företagare kan i sin sjukförsäkring välja mellan tre, trettiotre eller . Motivet för detta är att de själva skall ha möjlighet att bedöma sin egen situation risktagande och kostnader och därmed ha en möjlighet att i viss utsträckning begränsa sin avgiftsskyldighet. För den som inte fyllt och är vid god hälsa Finns möjlighet att ändra sin försäkring så att man får kortare karenstid eller ingen karenstid alls bortsett från insjuknandedagen. Är man företagare och Finns inte denna möjlighet. Det får anses stötande att för företagare begränsningar i möjligheten att skapa ett gott försäkringsskydd begränsningar som inte Finns för löntagare. Övergår en företagare att bli löntagare inte heller någon spärr. Motivet för begränsningen torde vara att den enskilde inte skall spekulera i sin egen sjukförsäkring, men detta tänkbara syfte torde väl förhindras enbart genom kravet på god hälsa. Regeringen bör därför lägga fram förslag om slopande av nämnda åldersgräns. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar upphäva 3 kap. 11 § andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring. () ()
mot · G902Sf264 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf264 och () Beräkningen av vissa förmåner vid undantagande från ATP En av de sämst ställda grupperna i är de s. k. undantagspensionärerna, dvs. de egna företagare eller jordbrukare som begärt undantag från ATP. Vid det tillfälle som undantaget begärdes var dessa företagare inte medvetna om att pensionen skulle delas upp i folkpension och pensionstillskott och att de genom sin begäran om undantag inte bara ställde sig utanför ATP-systemet utan också utanför de förmåner andra pensionärer utan ATP-poäng erhåller. Detta missförhållande har år motionerat om i för att upphäva utan resultat. Så gör vi också . Dessa pensionärer drabbas dock inte bara av den dåliga ekonomi som endast folkpensionen ger utan dessutom beräknas för dem s. k. undantagandepoäng som läggs på deras inkomst vid beräkningen av inkomstprövade förmåner såsom bostadsbidrag och hustrutillägg. Detta innebär att denna beräkning grundas på ett underlag av inkomster de ej har! Det här är en liten grupp som på grund av dålig ekonomi och okunskap om konsekvenserna ställde sig utanför en reform som omfattar den överväldigande majoriteten svenskar. Det kan inte vara rätt att en förmån som ej utgår skall ingå i en inkomstberäkning som grundar en annan förmån. Med hänsyn till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ersättning som ej utbetalats ej skall ingå i inkomstberäkning som grundar annan förmån.
mot · G902Sf265 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf265 och () Utvidgning av arbetsskadeförsäkringen Enligt lagen om arbetsskadeförsäkring (LAF) är alla som förvärvsarbetar eller genomgår utbildning, som är förenad med risk för arbetsskada, försäkrade för arbetsskada. Olycksfall vid färd till eller från arbetet räknas också som arbetsskada. Under vissa förhållanden gäller försäkringen också för den som genomgår yrkesinriktad rehabilitering inom men med den inskränkningen, att olycksfall vid resa till och från arbetsplatsen inte ersätts. Detta har fått till konsekvens, att personer, som beretts möjlighet till träning i reell miljö, dvs. få arbetsträning på en arbetsplats, avstått från denna på grund av att det föreligger en teoretisk risk för färdolycksfall. För eleven kan detta få till följd att han/hon i stället förtidspensioneras. berör detta missförhållande i sin översyn av arbetsskadeförsäkringen men hänvisar till att direktiven endast gäller att se över gällande regler. För att råda bot på detta missförhållande måste () antingen ge ut centralt utformade anvisningar eller utforma reglerna så att ovanstående kategori människor också omfattas av försäkringsskyddet. Regeringen bör ta initiativet till en sådan försäkring. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående färdolycksfall för personer som genomgår rehabilitering.