ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Ub305 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub305
mot · GA02Ub336 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub336
mot · GA02Ub352 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub352
mot · GA02Ub47 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub47 Forskning (prop. 1986/87:80) Vid finns ett centrum för masskommunikationsforskning. Detta centrum finansieras av samhällsvetenskapliga och humanistiska fakulteterna. Föreståndaren, som har professorskompetens, för centrumet avlönas av . Uppdraget som föreståndare för centrumet har getts av . Massmedierna är en växande industri och samhällsekonomiskt betydelsefulla. masskommunikationen som den dominerande delen av kulturen. Det är den som präglar vanliga människors tillvaro. Ett exempel på centrumets arbete är en undersökning i våra vanligaste massmedier: TV och reklam. Man studerar vilka värderingar och föreställningar om människor och samhälle som kommer till uttryck där. Vpk menar att denna typ av forskning är mycket värdefull. Det är viktigt att skapa fasta och stabila organisationsformer för de människor som arbetar med detta. Vi föreslår därför att föreståndartjänsten vid centrumet omregleras till en professur i masskommunikation. Regeringen föreslår i propositionen att en professur i journalistik inrättas. Vpk instämmer i detta förslag. Eftersom journalistiken är en del av masskommunikationen verkar det naturligt om journalistprofessuren och den av oss föreslagna professuren i masskommunikation samverkar. Med hänvisning till det i motionen anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att en professur i masskommunikation bör inrättas vid centrum för masskommunikation vid .
mot · GA02Ub507 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub507 (vpk) Geologutbildning i Gruvnäringen svarar för en betydande del av sysselsättningen i Norr- och . Förutom den direkta sysselsättningseffekten ger denna sektor en rad sidoeffekter, som är ytterst betydelsefulla. Med detta som utgångspunkt vore det helt i sin ordning att också en utbildningslinje för geologer förlädes till norra delen av landet, till . Vid finns utbildning i kemi, fysik och matematik, alltså finns redan förutsättningarna för att även utbilda geologer. I budgetpropositionen, bilaga 14, anför industriministern att den ökade koncentrationen och inflyttningen till storstadsområdena gör det nödvändigt att avlänka denna expansion till andra delar av landet. Det bör därför också då prövas om den geologutbildning som sker i kan förflyttas till . Med hänvisning till vad som i motionen anförs föreslås att hos regeringen begär förslag om utbildning av geologer vid .
mot · GA02Ub619 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub619
mot · GA02Ub676 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub676 Förstärkning av forskningsresurserna vid och Sektoriell kunskapsutbildning är ett dominerande inslag i den svenska forskningspolitiken. Det institutionella uttrycket för denna politik är att det finns mer än 50 FoU-organ som planerar, administrerar och även i några fall utför forskning inom sina ansvarsområden. Härigenom har den sektoriella forskningen blivit en alltmer svåröverskådlig företeelse såväl i ett nationellt perspektiv som på lokal utförandenivå. Statsmakterna har anledning att anlägga ett helhetsperspektiv på forskningen och av detta skäl är en övergripande nationell forskningsplanering angelägen. Denna planeringsfunktion bör enligt min mening ges en tydligare utformning. Rollfördelningen inom och på myndighetsnivå mellan FRN och UHÄ måste klargöras på ett bättre sätt. Vad som krävs är både större långsiktighet i planeringen och bättre samordning inom det totala FoU-systemet, men framför allt krävs en bättre balans mellan universitetens och sektors organens resurser för sektoriell och industriell kunskapsutveckling. Enligt min mening borde det ske ett successivt överförande av forskningsresurser från sektorsorgan till högskolans basorganisation. Universitetsforskningen måste ges bättre möjligheter att hävda sig vid resursavvägningen på nationell nivå. Den mest angelägna förändring som måste företas är att åstadkomma en fortsatt utbyggnad av basorganisationen så att förutsättningarna förbättras för att kunna ta emot och i samverkan med sektorsorgan genomföra större och mera långsiktiga kunskapsuppbyggande projekt. Härvidlag vill jag särskilt peka på den situation i vilken högskolan i och i befinner sig. För att dessa enheter skall få likvärdiga förutsättningar som de äldre enheterna krävs en målmedveten rationell forskningsplanering, i vilken även hänsyn bör tas till att en mycket begränsad del av industrins resurser för forskning och utveckling finns inom högskoleregion. Enligt min mening bör därför UHÄ och statsmakterna även anlägga regionalpolitiska synpunkter på hur forskningsorganisationen dimensioneras för att härigenom bidra till en balanserad samhällsutveckling i olika delar av landet. Det bör finnas stora möjligheter att med årets forskningspolitiska proposition förstärka högskolans basorganisation genm minskning av resurserna för de rådsliknande organen utanför ansvarsområde. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en förstärkning av den inomvetenskapligt motiverade forskningen och om att förstärka högskolan i och i . 1986/87 Ub676
mot · GA02Ub73 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub73 () Forskning (prop. 1986/87:80) Inrättandet av den föreslagna professuren i perception och psykofysik medför varken nu eller några nya kostnader för staten men är mycket starkt vetenskapligt motiverat. Den pågående verksamheten är internationellt uppskattad och uppmärksammad. har redan nu professors namn och lön motsvarande ordinarie professur, vilket innebär att kostnaden faller inom ramen för oförändrade fakultetsanslag. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att en professur i perception och psykofysik skall inrättas vid för professor . den 11 mars 19S7
mot · GA02Ub813 · 1986-01-01 00:00:00 — Dålig information om dispensmöjligheter Elever på högskola och universitet har rätt att till linjenämnd ansöka om dispens från att delta i djurförsök samt att överklaga eventuellt negativt beslut till UHÄ (UbU 1982/83:23). Det är dock mycket vanligt, för att inte säga regel, att sådan information inte ges. I de fall elever känner till sin rättighet att söka dispens, har informationen kommit från mot plågsamma djurförsök. Det är viktigt att laborativa alternativ ordnas för de elever som av etiska skäl inte vill delta i vissa djurförsök. På zoofysiologiska institutionen vid pågår arbete med att ta fram alternativ på grundkursen i biologi i form av olika cellodlingslaborationer. Den alternativa inriktning man kan välja på grundkursen i innebär däremot inga laborativa övningar över huvud taget. Detta åberopas sedan då eleverna inte blir berättigade att läsa vissa påbyggnadskurser, inkl. etologi och ekologi. Då de två nämnda kurserna är av stort intresse även för många elever med etiska betänkligheter mot djurförsök, kan detta innebära att dessa elever tvingas genomföra djurförsök mot sin vilja alternativt lämna utbildningen. Elever som ej vill delta i djurförsök får inte hindras i sin fortsatta utbildning. Om t. ex. undervisningen i etologi eller ekologi kräver att man tidigare deltagit i laborativa övningar bör möjlighet ges till s. k. laborativa alternativ åt de elever som av etiska skäl tidigare avstått från sådana undervisningsmoment. I Läroplan för kan man läsa att eleverna i undervisningen i naturorienterade ämnen skall lära känna vanliga växter och djur och få perspektiv på hur olika former av liv utvecklas på jorden. Vidare skall den göra eleverna medvetna om människans ansvar för sin och kommande generationers livsmiljö och väcka deras respekt för allt levande. Användningen av levande djur i naturkunskapsundervisningen och djurdissektioner upplevs av många elever som plågsamt och otäckt. Risken är stor att elevernas förmåga att respektera andra levande varelser trubbas av, om de lär sig i skolan att ett djurliv inget är värt. Elever bör ha rätt att slippa delta vid eller utföra djurdissektioner. Den här frågan har tidigare behandlats av men avslagits med motivering att läraren bör kunna ta hänsyn till elevernas reaktioner och befria elever efter egen bedömning. ville inte medverka till att vissa utbildningsmo 1 1986/87. ment generellt skulle anses som frivilliga. Högskolestuderande kan begära dispens för att slippa vara med om plågsamma djurförsök. Det borde vara ett minimikrav att elever i skall ha generell rätt att slippa delta vid dissektioner o. d. utan kanske långa diskussioner med sin lärare. Många elever kan ha svårt för att framföra en önskan om befrielse från sådana övningsmoment. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om laborativa alternativ i utbildningen på högskolenivå, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om elevers rätt att slippa närvara vid eller utföra djurdissektionen. () () 1986/87 Ub813
mot · GA02Ub94 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub94 och () Fortsatt decentralisering inom högskolan (prop. 1986/87:127) I proposition 1986/87:127 föreslås att medel till lokala och individuella linjer samt enstaka kurser i högskolan i fortsättningen skall anslås direkt till varje universitet och högskola. Regionstyrelserna som föreslås bli avskaffade har som huvuduppgift att dels fördela medel för sådana lokala och inviduella linjer samt enstaka kurser, dels ge underlag för utbildningsplaneringen i regionalt avseende. Vidare framhålls och betonas i propositionen högskolornas regionala betydelse . Mot bakgrund av regeringens förslag finns det anledning att hysa oro för högskoleutbildningens situation i , dvs. , , och , och övriga kommuner i norra samt . är en naturlig planeringsregion för högskoleutbildningen. Området har ett befolkningsunderlag om närmare 250 000 invånare. Regionen kan i detta avseende jämställas med ett län. Näringslivet domineras av en mycket expansiv industriell verksamhet. Efterfrågan på såväl tekniker som övriga högskoleutbildade är stor. är den enda större region i sitt slag i landet som saknar egen högskola. kommer nästa läsår att starta en påbyggnadsutbildning på fyraårig teknisk gymnasial linje. Regeringens budgetproposition förutsätter att denna typ av utbildningar kommer att utökas . Både och har fyraårig teknisk gymnasial utbildning. Efterfrågan från näringslivet i regionen på vidareutbildning för de elever som genomgått denna utbildning har ökat kraftigt. Förslaget om avveckling av regionstyrelserna förutsätter enligt vår uppfattning att en högskola tillskapas i . Detta särskilt med hänsyn till befolkningsmässiga storlek, näringslivets inriktning och läge samt efterfrågan på högskoleutbildning. Ansvariga för högskoleutbildningen i är inte mindre än fem olika högskolor och universitet, nämligen , samt högskolorna i , och . Härutöver finansierar kommunerna i kostnader för lokaler och utrustning. Näringslivet tillskjuter dessutom avsevärda bidrag. En särskild högskolekommitté med kansli svarar för planering, samordning, information och ledning. Denna kommitté bereder förslag om anslag m. m. till nuvarande regionstyrelse i . När regionstyrelserna nu föreslås avskaffas, erfordras en fastare organisation och ledning i form av egen högskola för att på ett rimligt sätt tillgodose de stora högskoleutbildningsbehov som finns i . Av praktiska skäl torde det vara lämp ligt att överväga att förlägga huvudenheten för en högskoleorganisation till Mot. 1986/87 TVåstadsområdet inom regionen. Med hänvisning till vad som ovan redovisats och anförts föreslår vi att begär att regeringen skall inrätta en egen och utbyggd högskola i . () ()
mot · G902252 · 1986-01-13 00:00:00 — Motion till 1985/86:252 m. fl. Polisens ställning i krig (prop. 1985/86:15) Propositionens förslag att polisen skall ha samma uppgifter i krig som i fred, med undantag för kuppförsvaret, reser en rad problem. Utgångspunkten i den utredning som ligger till grund för propositionen, att polisens huvuduppgift under krig skall vara att upprätthålla den allmänna ordningen och säkerheten i riket, kan ifrågasättas, bl. a. mot bakgrund av utredningens påpekande att polispersonal till följd av hot kan tvingas gå ockupationsmakten till handa. Konstruktionen med särskilda uppgifter i kuppförsvaret och andra uppgifter i ett senare skede innebär, som några remissinstanser påtalat, vissa grannlaga avgränsningsproblem i fråga om polisens status. En avgörande invändning mot att godta det framlagda förslaget är att polisens ställning i krig inte kan ses avskild från frågan om hur övriga samhällsorgan skall fungera i olika krigssituationer. Det kan erinras om att frågan om regeringens och ställning i händelse av ockupation är föremål för överväganden i folkstyrelsekommittén. Det kan också finnas skäl för en mer samlad översyn av beredskapslagstiftningen i övrigt. Enligt vår mening är det naturligt att polisens ställning behandlas i ett större sammanhang. En närmare prövning av skälen för och emot de i propositionen framlagda förslagen bör därför anstå. Med hänvisning till det anförda föreslås att med avslag på proposition 1985/86:15 som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande en samlad behandling av polisens ställning och övrig beredskapslagstiftning. (vpk) (vpk) 1 1985186.3 sami.
mot · G902255 · 1986-01-16 00:00:00 — Motion till 1985/86:255 m. fl. Vissa lagstiftningsåtgärder inom ramen för frikommunförsöket (prop. 1985/86:70) I propositionen föreslås ytterligare lagstiftningsåtgärder som har aktualiserats i försöksverksamheten. Det ligger i sakens natur att vissa av de lagändringar som genomförs inom ramen för frikommunförsöket ter sig tveksamma och måhända i praktiken visar sig olämpliga. Erfarenheterna från försöksverksamheten kan dock bli till nytta för landets samtliga kommuner. Det finns därför anledning att visa en öppen attityd till olika förslag. Denna inställning får emellertid inte leda till att lagar antas, trots att de är klart olämpliga att tillämpa ens på försök. Vi menar att förevarande proposition innehåller ett dylikt lagförslag. I propositionen föreslås att miljö- och hälsoskyddsnämnden i försökskommunerna skall ha samma befogenheter som att meddela förbud att ha hand om djur eller vissa slag av djur för den som inte följer meddelade föreskrifter. Nämnden skall också kunna besluta att djur skall tas om hand genom polismyndighetens försorg. Dessa befogenheter kan omfatta kännbara åtgärder riktade mot enskilda. Att mista ett eller flera djur kan för en medborgare upplevas som en kraftig inskränkning av den personliga integriteten och äganderätten. Sådana åtgärder kan få stora känslomässiga eller ekonomiska konsekvenser. Vi menar att kommuner inte kan antas ha tillgång till den expertis som är en förutsättning för en korrekt behandling av sådana ärenden. Detta förslag bör därför avslås. Det kan tilläggas att i propositionen saknas en redovisning av de skäl som skulle motivera ändringar gällande lagen om djurskydd. Vi finner detta anmärkningsvärt. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att avslår proposition 1985/86:70 såvitt avser förslag om ökade befogenheter för miljö- och hälsoskyddsnämnder. Hans Nyhage (m) () () (m) () ()
mot · G902256 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:256 m. fl. Bidrag till idrottsföreningar för vissa arbetsgivaravgifter (prop. uiks/k* 985/86:82) ^85/86 Idrottsrörelsen har byggt sin ekonomi och sina ekonomiska åtaganden på föreställningen att ersättningen till spelare inte skulle vara sådan lön som grundar arbetsgivaravgifter. När det nu fastslagits i regeringsrätten att denna föreställning varit felaktig har många klubbar hamnat i en ohållbar situation, där de inte har ekonomiska möjligheter att fullfölja sina kontrakt med spelarna. Propositionens förslag att ge ersättning till idrottsrörelsen för att eliminera effekten retroaktivt är mot denna bakgrund välkommen. Enligt vår mening finns skäl understryka den mycket speciella karaktär som de ekonomiska relationerna mellan idrottsklubben och spelaren har. Det trygghetssystem, som arbetsgivaravgifterna avser finansiera, passar inte in på de förhållanden varunder idrottsklubbarna och de aktiva lever. Med tanke på det stora värde som ligger i en väl utvecklad elitidrott, dess betydelse för breddidrotten och dess underhållningsvärde, finns skäl att samhället utformar sina regler på ett sätt som passar in på idrottsrörelsen. Om man skall gå på den linje som förordas i propositionen bör man enligt vår mening pröva ett högre fritt belopp än ett halvt basbelopp. I flera avseenden har idrottsklubbarna själva sökt skapa sociala trygghetssystem för de aktiva. Med de nuvarande reglerna innebär detta att klubbarna genom arbetsgivaravgifterna riskerar få dubbla socialkostnader i vissa fall. Arbetsmarknaden är inte främmande för att en arbetsgivare i vissa fall tar över det lagstadgade sociala ansvaret och också kostnaderna för detta. Det s. k. arbetsgivarinträdet på den offentliga sektorn har denna karaktär. Enligt vår mening finns skäl pröva förutsättningarna för ett vidgat arbetsgivarinträde när det gäller de aktiva idrottsutövarnas sociala grundskydd. Då skulle det kunna skapas möjligheter att få ett trygghetssystem som till fullo var anpassat till idrottens speciella villkor och där klubbarnas kostnadsansvar blev hanterligt utifrån deras situation. Regeringen bör ta initiativ för att tillsammans med idrottsrörelsen pröva förutsättningarna för ett sådant vidgat arbetsgivarinträde. I avvaktan på en sådan prövning är det rimligt att den avgiftssituation som proposition 1985/86:82 avser att uppnå för åren 1985 och tidigare kommer att gälla för perioden därefter. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att initiativ tas för att i samråd med idrottsrörelsen pröva förutsättningarna för ett "vidgat arbetsgivarinträde för idrottsklubbarna när det gäller de aktivas sociala grundskydd, 2. att hos regeringen begär förslag innebärande att i avvaktan på ett sådant samråd skall den situation vad gäller arbetsgivaravgifter som proposition 1985/86:82 avser att uppnå för åren 1985 och tidigare också komma att gälla för perioden därefter. () () () ()
mot · G902257 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:257 och () Bidrag till idrottsföreningar för vissa arbetsgivaravgifter (prop. 1985/86:82) Regeringsrätten fann i en dom att en ersättning på ca . som en idrottsklubb betalat ut till en ishockeyspelare var att jämställa med ersättning för förvärvsarbete på grund av anställning. Regeringen har i proposition 1985/86:82 lagt fram förslag om bidrag till idrottsföreningar för arbetsgivaravgifter som debiterats eller kommer att debiteras för eller . finns emellertid inga förslag till åtgärder trots att den praxis som regeringsrättsdomen lett till kommer att drabba idrottsföreningar och även spelare hårt. Till en del har problemet uppstått genom den försvagade anknytningen mellan socialförsäkringsavgifter och utgående förmåner. De problem som kan komma att uppstå bör enligt vår mening kunna lösas genom att en möjlighet införs för idrottsmän som uppbär ekonomisk ersättning av större omfattning än ett halvt basbelopp att själva välja om ersättningen skall ge rätt till förmåner eller ej. I det senare fallet utgår ersättningen till idrottsmannen, och föreningen betalar inga socialförsäkringsavgifter. I det förra fallet erläggs sådana avgifter varefter förening och spelare får komma överens om hur ersättningens storlek skall påverkas. Mot denna bakgrund hemställer vi att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för uttag av socialavgifter i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G902258 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:258 m. fl. (vpk) Höjning av kapitalinsats i () (prop. 1985/86:71) I propositionen anförs att bör fortsätta sitt finansiella stöd till () därför att , som är de huvudsakliga låntagarna, har en mycket besvärlig skuldsituation. kommunisterna är mycket kritiska till de villkor som ofta dikteras av långivarna, främst IMF, den , i vilken gör insatser. De villkor som dikteras är helt orimliga mot bakgrund av den situation som låntagarna befinner sig i, och den inblandning i resp. låntagarlands inrikespolitik som skett är helt oacceptabel ur vår synpunkt. Trots denna kritik så finns det nu tecken som tyder på att en viss nyorientering kan vara på gång från . Vid och gemensamma möte i diskuterades och framkom förslag om att skuldkrisen måste få en lösning. Kritik mot den s. k. Bakerplanen har hörts och planen har avvisats som ideologisk imperialism. Denna kritik är riktig, men det har också bedömts som positivt att börjar se mera samlat på problemen med skuldkrisen. I motion om biståndspolitiken, avlämnad under allmänna motionstiden, tar vpk upp problemen med den s. k. skuldkrisen. Där beskrivs hur i-länderna och även fortsättningsvis berikar sig på de fattigare ländernas bekostnad. De skuldtyngda länderna har hamnat i en ond cirkel mot vilken ingen svångremspolitik i världen kan ha någon effekt, utan snarare förvärrar krisen. Den skuldfälla som hamnat i kommer att förvärras så länge relativpriserna på dessa länders råvaruexport faller i förhållande till importvarornas pris från de mer utvecklade länderna. Radikala lösningar på skuldproblemet har förts fram av bl. a. Fidei . Både och har för sin del ensidigt beslutat om begränsningar i återbetalningstakten för att få en möjlighet att klara problemen. Naturligtvis finns en insikt också hos långivarna att skärpta krav om återbetalning allvarligt skulle drabba också i-länderna och inte minst bankväsende. Mot bakgrund av de problem som finns, och låntagarländernas stora behov av finansiellt stöd, är vpk berett att biträda proposition 1985/86:71, eftersom det finns en möjlighet att dessa medel som tillförs tillfälligt kan lätta trycket på låntagarländerna. Vi anser dock att den bör gå vidare. En mycket noggrann uppföljning hur och arbetar framledes bör ligga till grund för en utvärdering av om medlemskap i de båda organisationerna är förenligt med en strävan om att skapa en ny ekonomisk världsordning och en varaktig lösning av skuldkrisen. Denna utvärdering bör Mot. 1984/85:258 kunna läggas fram för före nästkommande påfyllning av pengar till eller . Mot bakgrund av vad som anförs i motionen föreslås 1. att godkänner vad som i propositionen anförs om påfyllnad av kapitalinsats i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om en utvärdering av och Internationella valutafondens arbete. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i