mot · G902Bo227 · 1986-01-27 00:00:00 — I familjepolitiska motion föreslås att bostadsbidragen fryses på den nuvarande nivån. Den ökning som regeringen föreslår bör således inte genomföras. De medel som därmed frigörs bör användas för att finansiera den familjepolitiska reform som föreslår. Vi anser dock att en höjning av hyresgränserna bör kunna genomföras. Denna bör dock utformas så att den totala kostnaden för bostadsbidragen blir densamma som vid de nuvarande reglerna. Inkomstgränserna bör däremot inte höjas. I stort sett samtliga bostäder byggs med lån som subventioneras av staten. De bottenlån som utgår från bostadslåneinstituten täcker av godkänd produktionskostnad. Därutöver utgår statliga bostadslån beroende på vilken kategori byggherren tillhör. erhåller lån som täcker hela produktionskostnaden. Bostadsrättsfastigheter erhåller lån som motsvarar av kostnaden. Motsvarande siffror för småhus och enskilt ägda hyresfastigheter är 95 resp. . Räntan på bottenlån och statliga bostadslån subventioneras genom räntebidrag. Räntebidraget utgår för att täcka skillnaden mellan den garanterade räntan och den ränta som annars skulle ha gällt. Den garanterade räntan varierar första året mellan 2,15 och 4,och höjs . Den garanterade räntan är högre t. ex. för egnahem då denna ränta genom det underskott som uppstår i fastigheten till stor del är avdragsgill. Räntan på bottenlån och bostadslån är i storleksordningen . Om man räknar in effekterna av underskottsavdragen beräknas de totala bostadssubventionerna uppgå till . Detta är en mycket kraftig ökning. 1979 var bostadssubventionerna . Ökningen har ändå reducerats genom den avdragsbegränsning som finns, genom att de retroaktiva räntebidragen har avskaffats och genom att extra upptrappningar av den garanterade räntan har genomförts och föreslås genomföras. Orsaken till de stigande bostadssubventionerna är främst den höga räntenivån som dels har ansetts medföra behov av direkta räntesubventioner, dels leder till höga underskottsavdrag för ägare av egnahem. Subventionerna påverkar även prisutvecklingen inom bostadsbyggandet. (SOU 1982:34-35) menar att de har lett till ett minskat kostnadsmotstånd. anser att bostadssubventionerna bör reduceras kraftigt. finns flera skäl till detta. Det statsfinansiella läget gör stora besparingar nödvändiga. Staten bör inte heller styra konsumtionen. Vi anser vidare att generella subventioner av detta slag är ineffektiva ur fördelningssynvinkel. Det är nödvändigt och önskvärt att de boende i högre grad bär kostnaderna för boendet. En kraftig reducering av bostadssubventionerna kräver ett förändrat bostadsfinansieringssystem. Ett sådant bör utformas så att kostnaderna fördelas över tiden på ett bättre sätt. angav i föregående års motion om bostadspolitik att en minskning av subventionerna med bör vara möjlig . kommer med sitt betänkande vari bl. a. den framtida bostadsfinansieringen diskuteras. Exakt hur systemet bör förändras och i vilken takt subventionerna bör minskas har vi inte tagit ställning till. Vi utgår från att regeringen lämnar ett förslag till ett nytt bostadsfinansieringssystem som leder till väsentligt sänkta bostadssubventioner utan att boendekostnaderna ökar kraftigt på kort sikt. 1 samband med att bostadsfinansieringssystemet läggs om bör även den nuvarande skillnaden mellan prioriterade och oprioriterade lån avskaffas. Den placeringsplikt som försäkringsbolag och banker har i bostadsobligationer bör således avskaffas och obligationer säljas på en fri marknad. motsatte sig införandet av fastighetsskatten. Vi anser att den är olämpligt utformad. Vi anser därför att fastighetsskatten skall avskaffas fr. o. m. bör nivåerna på den garanterade räntan återställas till de nivåer som gällde innan fastighetsskatten infördes. Fastighetsskatten beräknas 1986/87 ge en inkomst av 3891 milj. kr. Den sänkning av den garanterade räntan som genomförts för att kompensera vissa för effekterna av fastighetsskatten uppgår 1986/87 till 1 560 milj. kr. Ett avskaffande av fastighetsskatten innebär att behovet av kompensation halveras, dvs. en besparing på 790 milj. kr. Allmännyttan och privata fastighetsägare bör beskattas efter samma principer. Starka skäl, både regionala hänsyn och principiella om konsumtionsstyrning, talar för ett avskaffande av progressiviteten i intäktsschablonen för egnahem. Samordningen av de långa bostadskrediterna De långfristiga krediterna till bostadsbyggandet lämnas dels i form av bottenlån från bostadslåneinstituten, dels som bostadslån från staten. beslutade att bilda ett statligt kreditinstitut () för att låna upp de medel som behövs för den statliga bostadslångivningen. Härigenom lyfts finansieringen av dessa lån bort från statsbudgeten. Lånen skall dock även i fortsättningen lämnas av länsbostadsnämnderna. Det finns starka skäl som talar för att samordna bottenlån och bostadslån. För fastighetsägaren innebär det en förenkling. Det blir totalt också en rationellare kredithantering. De statliga bostadslånen bör därför ersättas av lån som finansieras av bottenlåneinstituten, dvs. stadshypotekskassorna, BOFAB oeh . Dessa har också förklarat sig villiga att medverka i en sådan långivning. Härigenom kan också avskaffas. De statliga stöden till kulturhistoriskt värdefulla bostadshus infördes tillsammans med de nya ombyggnadslånen. De förhöjda låneunderlagen har till syfte att skapa förutsättningar för bevarande av kulturhistoriskt värdefulla hus för vilka den normala låneschablonen inte räcker. Dessutom medger den särskilda omsorger om kulturhistoriskt värdefulla detaljer som inte kan finansieras inom låneunderlaget. Låneformen är således en förutsättning för ett varsamt handlag vid sanering av äldre stadsdelar där kulturhistoriskt värdefull bebyggelse ingår. Tilläggslånen skapades med tanke på ett fåtal bebyggelsemiljöer av riksintresse vilka erfordrar mycket stora ekonomiska insatser. Som exempel kan nämnas och Mariabergen i eller stadsdelen i . Ytterligare projekt av motsvarande dignitet väntar. Tilläggslånet är ett statligt ränte- och amorteringsfritt lån som normalt kan beviljas utöver den kostnad som normalt kan förräntas. Ränte- och amorteringsfriheten omprövas med vissa mellanrum. Beträffande de förhöjda låneunderlagen finns ett direkt samband mellan övrig pågående ombyggnadsverksamhet och behovet av medel. I fråga om tilläggslån är sambandet inte lika tydligt. Man kan här snarare hävda att framskridande saneringsverksamhet i samhället i övrigt aktualiserar åtgärder i dessa ofta hårt nedgångna bostadsmiljöer. Det är därför av intresse att studera hur anslagsramen för insatser i kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsemiljöer utvecklats i jämförelse med samhällets insatser för ombyggnad av bostadshus i övrigt. Man finner då att anslaget vid införandet uppgick till ca 3,av den totala lånevolymen för att stabilisera sig kring en nivå på 1,. Fr. o. m. 1983 har anslagets andel emellertid minskat starkt från en nivå på 1,till 0,. Denna förändring beror till en tredjedel på ökad ombyggnadsvolym och till två tredjedelar på ökade produktionskostnader. Anslaget har varit oförändrat medan antalet ombyggda lägenheter ökat och den totala lånesumman fördubblats. Den föreslagna anslagsramen är enligt vår åsikt otillräcklig i förhållande till den insats som den högre ombyggnadstakten kräver. Om statsmakterna genom olika former av stimulansåtgärder uppmuntrar till en väsentligt stegrad ombyggnadstakt fordras också ansvar för de bestånd av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse vilka ofrånkomligen berörs av den ökade takten. Situationen för många värdefulla byggnader och miljöer inger oro. I har stora insatser gjorts. I många delar av landet är situationen bekymmersam. Länsantikvarier saknar möjlighet att utfärda skyddsföreskrifter så inga utsikter finns till förhöjda låneunderlag. Vi föreslår nedan en omfördelning av resurser som gör det möjligt att öka insatserna för att bevara kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Besparingar på kort sikt Vissa lån till bostadsbyggande Huvuddelen av de statliga bostadslånen belastar numera inte den statliga budgeten. Vissa lån kvarstår dock. Anslaget för hyresförlustgarantilån på 10 milj. kr. Även anslaget för förvärvslån på 10 milj. kr. Räntelån bör inte beviljas fortsättningsvis. Härigenom uppstår en besparing på 75 milj. kr. på detta anslag. Under anslaget B 4 beviljas även eftergift av räntelån. Kostnaden för detta har minskat kraftigt under en följd av år. beräknar att kostnaden /87 blir 120 milj. kr. Den totala belastningen på statsbudgeten av räntelånen är således 195 milj. kr. Räntelån avser hus byggda 19581967 och ges till 240000 lägenheter i flerfamiljshus. Låneskulden per lägenhet är relativt låg. Om den totala utgiften (varav en del är lån) slås ut på dessa 240000 lägenheter innebär det ca . 1 budgetpropositionen redovisas även den granskning av amorteringsvillkoren för bl. a. dessa lån som gjorts. Den har orsakats av att amorteringsvillkoren i vissa fall leder till höga amorteringar. I propositionen föreslås dock ingen förändring. Det bör i många fall vara möjligt att minska kostnaderna genom att föra över lånen till bostadsfinansieringsinstituten. Under detta anslag föreslås bl. 150 milj. kr. utbetalas som bidrag till hyresrabatter. Dessa utgår till vissa flerfamiljshus byggda samt 1983 och 1984. motsatte sig införandet av dessa hyresrabatter och anser att de bör avvecklas. Ingen utbetalning bör således ske /87. Den ändring av reglerna för hyresrabatter som regeringen föreslår krävs då inte. I propositionen föreslås en extra upptrappning av de garanterade räntorna för årgångarna fram t. o. m. Denna beräknas ge en kostnadsökning med ca . per kvadratmeter och år, dvs. för en trerummare . Per helår medför detta att räntebidragen minskar med ca 600 milj. kr. För att minska bostadssubventionerna ytterligare föreslår vi att den extra upptrappningen görs något mer omfattande än vad regeringen föreslagit. Vi föreslår därför att upptrappningen räknas upp så att räntebidragen minskar med 300 milj. kr. räknat på helår. /87 minskar räntebidragen som en följd av detta med 150 milj. kr. Även hus byggda bör då träffas av den extra upptrappningen. Förslaget torde medföra att boendekostnaden i snitt ökar med ca . Genom denna förändring höjs hyran för en trerummare således . ytterligare utöver vad regeringens förslag medför. Åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter m. m. Under detta anslag beräknas bl. a. utgifterna för eftergift av hyresförlustlån som beräknas uppgå till 50 milj. kr. under /87. Vi anser att några eftergifter av hyresförlustlån inte bör beviljas under /87. Under denna rubrik behandlas även de särskilda lokallånen. Dessa lån belastar dock numera . Lånen berättigar inte till räntebidrag. Efterfrågan på dessa lån har minskat. Vi anser att denna långivning bör upphöra. /87 beräknas även ett behov av utbetalningar på 55 milj. kr. för bidrag till åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter. Dessa utbetalningar avser i sin helhet tidigare fattade beslut. Regeringen föreslår att detta bidrag upphör. Regeringen föreslår i stället ett nytt bidrag till åtgärder i bostadsområden med stora uthyrningssvårigheter eller stora sociala problem. En ram på 60 milj. kr. föreslås /87. Bidraget föreslås endast utgå till de allmännyttiga bostadsföretagen. Även om det i många fall bör vara möjligt att finansiera sådana åtgärder utan bidrag anser vi att det finns behov av en viss bidragsgivning. Vi är positiva till att bidragen styrs hårdare mot områden med hög andel tomma lägenheter eller hög omflyttning samt till orter som har drabbats särskilt hårt. Vi anser dock att bidragsgivningen inte skall vara begränsad enbart till att gälla allmännyttiga företag. Tilläggslån till ombyggnad av vissa bostadshus m. m. Tilläggslånet är ett statligt ränte- och amorteringsfritt lån som kan beviljas utöver den kostnad som normalt kan förräntas. Ränte- och amorteringsfriheten omprövas . Under denna rubrik föreslås bl. a. anslag för ombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Regeringen föreslår även en ram på 20 milj. kr. för och 40 milj. kr. 1986/87 bl. a. för åtgärder som medför ändrad lägenhetssammansättning. Kostnaden för dessa åtgärder bör enligt vår uppfattning bäras av fastighetsägarna. Inom denna ram finansieras även kostnader för att avhjälpa byggskador och byggfel samt grundförstärkning av kulturhistoriskt värdefulla hus. Vi anser att ramen bör sänkas till 15 milj. kr. och till 25 milj. kr. /87, då lån inte bör beviljas för ändrad lägenhetssammansättning. De medel som härigenom frigörs bör i stället föras över till ramen för sådan ombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse som kan komma i fråga för förhöjt låneunderlag och tilläggslån. Denna kan härigenom höjas till 35 milj. kr. för och till 75 milj. kr. för /87. Regeringen föreslår också att skall ge regeringen möjlighet att överskrida dessa ramar. Det är enligt vår mening inte önskvärt att riksda gen på detta sätt avhänder sig möjligheterna att styra utvecklingen. I den mån behov av utökade ramar uppstår bör regeringen förelägga förslag härom. Våra förslag till ändrade ramar påverkar inte anslagsbehovet /87. Bidrag till allmänna samlingslokaler m. m. Regeringen föreslår även här att skall medge att regeringen får överskrida ramarna för anordningsbidrag, upprustningsbidrag och lån till allmänna samlingslokaler. Vi anser även här att regeringen inte bör ges denna möjlighet. /87 är det tredje och i rådets treårsplan. För den kommande treårsplanen har rådet fått i uppgift att räkna på en neddragning av resurserna . Vi anser att det redan nu är möjligt att något minska resurserna för byggforskningen och föreslår därför en minskning med 20 milj. kr. Detta bör ändå göra det möjligt att fortsätta pågående verksamhet samt bevilja anslag för ny verksamhet. Bidrag till energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet Regeringen föreslår att energisparbidraget även /87 skall utgå med i medeltal av den normala kostnaden för åtgärderna. Vi anser att detta bidrag bör avvecklas. Anslaget /87 påverkas inte av detta. bör detta medföra en besparing på ca 200 milj. kr. Information och utbildning m. m. Anslaget till information och utbildning bör minskas med 10 milj. kr. a. därför att vi anser att ett införande av en ny plan- och bygglag inte är aktuell . Sammanfattningsvis föreslås följande besparingar: Hyresförlustgarantilån (B 3) Förvärvslån (B 3) Räntelån (B 3) Eftergift av räntelån (B 4) Hyresrabatter (B 4) Ytterligare upptrappning av den garanterade räntan (B 4) Eftergift av hyresförlustlån (B 5) Byggnadsforskning (B 12) Energisparbidrag (B 17) Information och utbildning (B 18) I statsbudgeten räknar regeringen med att i återbetalning av bostadslån m. m. få in . Den höjda bostadslåneräntan, den sänkta räntan för oprioriterade lån samt de minskade kreditrestriktionerna talar dock för att detta belopp kommer att öka högst väsentligt. Det är i många fall möjligt att få lån till både lägre ränta och bättre amorteringsvillkor än vad som gäller för de statliga lån som saknar räntebidrag. Staten har i lån som inte är subventionerade. Det är inte orimligt att räkna med att dessa lån successivt förs över till kreditinstituten och att staten kan erhålla en ytterligare återbetalning på några miljarder kronor. Med stöd av det ovan anförda yrkas 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om ökade möjligheter att bo med bostadsrätt, 2. att beslutar att anta i bilaga till denna motion framlagda lagförslag till a) ändring i lagen om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt, b) ändring i bostadsrättslagen, c) ändring i lagen om förvärv av hyresfastighet m. m., 3. att beslutar om ändring i bostadsrättslagen och jordabalken så att de tillägg och ändringar om hembud som beslutade på förslag av bostadsutskottet (BoU 1984/85:12) upphör att gälla, [4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om beskattning av bostadsrätter,1] [5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om ökade möjligheter att ställa säkerhet vid lån för köp av bostadsrätt,2] 6. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om en översyn av förköpslagen, 7. att beslutar att avskaffa bostadsanvisningslagen, 8. att beslutar att avskaffa markvillkoret, 9. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om hyresgästernas inflytande över underhållet, 10. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om precisering av hyreslagen så att ersättning för boinflytande och fritidsverksamhet inte skall anses som hyra, 11. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om ändring av bostadssaneringslagen så att vid utfärdande av hyresgästintyg för ombyggnad den 1 1985/86: Sk324. 2 1985/86: L265. mening skall gälla som företräds av majoriteten av de boende i fastigheten, 12. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om ändring i hyresförhandlingslagen så att avgörande för erhållande av förhandlingsrätt blir att föreningen åtnjuter hyresgästernas förtroende, [13. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om överförande av hyresnämnds och bostadsdomstols uppgifter till allmän domstol,'] 14. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om ökad vikt för lägesfaktorn inom bruksvärdessystemet, 15. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om en begränsad försöksverksamhet på några orter med en friare hyressättning, [16. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om skattefrihet för ungdomars bosparande,4] 17. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om översynen av bostadsförbättringsprogrammet, 18. att beslutar att avslå regeringens förslag till höjda inkomstgränser för bostadsbidrag, 19. att beslutar att förändra hyresgränserna för bostadsbidrag i enlighet med vad som anges i motionen, 20. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om ett nytt bostadsfinansieringssystem, [21. att beslutar att avskaffa fastighetsskatten fr. o. m. 1987,'] 22. att beslutar att fr. o. m. 1987 höja den garanterade räntan till de nivåer som gällde innan fastighetsskatten infördes, 23. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om överförande av bostadslångivningen till bostadslåneinstituten och avskaffande av , 24. att beslutar att till Vissa lån för bostadsbyggande (B 3) för /87 anvisa ett förslagsanslag av , 25. att beslutar att räntelån, hyresförlustgarantilån och förvärvslån som belastar anslaget B 3 inte skall beviljas fr.o.m. /87, 26. att beslutar att till Räntebidrag (B 4) för /87 anvisa ett förslagsanslag av , 27. att beslutar att hyresrabatter inte skall beviljas fr.o.m. /87, 3 1985/86: Ju 409. 4 1985/86: Fi 724. ' 1985/86: Sk 324. 28. att beslutar att eftergift av räntelån inte skall beviljas fr. o. m. /87, 29. att beslutar om ytterligare extra upptrappning av den garanterade räntan från enligt vad som anförs i motionen, 30. att beslutar att till Åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter m. m. (B 5) för /87 anvisa ett förslagsanslag av , 31. att beslutar att särskilda lokallån inte skall beviljas fr. o. m. /87, 32. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om utformningen av det föreslagna bidraget till åtgärder i bostadsområden med stora uthyrningssvårigheter eller stora sociala problem, 33. att beslutar att medge att ramen för de antikvariska myndigheternas tillstyrkan av sådana ombyggnader av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse som kan komma i fråga för förhöjt låneunderlag och tilläggslån bestäms till . för och till . för /87, 34. att beslutar att avskaffa tilläggslån för lägenhetssammanslagningar och att medge att beslut om tilläggslån som avser åtgärder för att avhjälpa byggskador och byggfel eller grundförstärkning får meddelas inom en ram av . för och inom en ram av . för / 87, 35. att beslutar att inte bemyndiga regeringen att höja de under 33 och 34 angivna ramarna, 36. att beslutar att inte bemyndiga regeringen att höja de ramar som gäller för anordningsbidrag, lån och upprustning till allmänna samlingslokaler, 37. att beslutar att till Byggnadsforskning (B 12) för /87 anvisa ett reservationsanslag av , 38. att beslutar att medge att beslut om stöd till byggnadsforskning, exkl. stöd till experimentbyggande, får meddelas inom en ram av . under /87, 39. att beslutar att energisparbidrag inte skall beviljas fr. o.m. () () 1 Förslag till Lag om ändring i lagen (1982: 352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1982: 352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Lagen gäller inte om egendomen Lagen gäller inte om egendomen ägs av staten, kommun, landstings- innehåller färre än tre lägenheter. kommun, kommunalförbund, allmännyttigt bostadsföretag eller aktiebolag som helt ägs av en kommun eller landstingskommun. Lagen gäller inte helter om egendomen innehåller färre än fem lägenheter. Vid beräkning av antalet lägenheter enligt denna lag räknas som lägenhet varje avskild enhet som är inrättad att varaktigt och självständigt användas som bostad eller för annat ändamål. Från garage, lager och andra lägenheter som i första hand används som förvaringsutrymmen bortses. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller om hembud har skett före lagens ikraftträdande. 2 Förslag till Lag om ändring i bostadsrättslagen (1971:479) Härigenom föreskrivs att 60 a § bostadsrättslagen (1971:479) skall ha nedan angivna lydelse. En bostadsrättsförenings beslut om förvärv av hyresfastighet för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt skall fattas på föreningsstämma. Beslutet skall biträdas av hyresgästerna i minst hälften av de uthyrda lägenheter som omfattas av förvärvet. Dessa hyresgäster skall vara medlemmar i bostadsrättsföreningen. Vid beräkningen av antalet lägenheter bortses från garage, lager och andra lägenheter som i första hand används som förvaringsutrymmen. En bostadsrättsförenings beslut om förvärv av hyresfastighet för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt skall fattas på föreningsstämma. Beslutet skall biträdas av hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheter som omfattas av förvärvet. Dessa hyresgäster skall vara medlemmar i bostadsrättsföreningen. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Protokollet från föreningsstämman skall innehålla uppgift om hur beräkningen av rösterna har skett och hållas tillgängligt för hyresgästerna och fastighetsägaren. Innan beslut om fastighetsförvärv fattas, skall sådan ekonomisk plan som avses i 4 § upprättas och hållas tillgänglig för hyresgästerna. Till planen skall fogas ett besiktningsprotokoll, som visar fastighetens skick. Planen skall även vara försedd med intyg enligt 4 §. Beslut om förvärv i strid med första stycket är ogiltiga. Detsamma gäller beslut om förvärv som fattats utan att ekonomisk plan varit tillgänglig enligt fjärde stycket. Om likväl förvärv har skett enligt beslutet och lagfart har meddelats, skall dock vad nu sagts ej gälla. I fråga om bostadsrättsföreningar I fråga om bostadsrättsföreningar som är anslutna till en folkrörelse- som är anslutna till en rikskoopera kooperativ riksorganisation gäller tiv organisation gäller denna para denna paragraf endast om fastig- graf endast om fastighetförvärvet hetsförvärvet sker enligt lagen sker enligt lagen (1982:352) om rätt (1982:352) om rätt till fastighetsför- till fastighetsförvärv för ombildning värv för ombildning till bostadsrätt. Denna lag träder i kraft .