mot · G902So611 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:So611 () En översyn av bidragsförskottssystemet I den avslutande rapporten om bidragsförskottssystemet, som gjorts av revisorer och som publicerats, riktas hård kritik mot handläggningen av och administrationen kring bidragsförskottsärenden. Systemet är svårt att kontrollera och därigenom lätt att missbruka, heter det i rapporten. I rapporten beskrivs två former av missbruk: dels sammanboende, dels mer eller mindre sofistikerade sätt att manipulera med underhållsbidragets storlek. Ett lågt underhållsbidrag ger ju ett högt statligt s. k. utfyllnadsbidrag upp till bidragsförskottsgränsen, som ligger på . per barn och månad. Varken lokala kassor eller de centrala kontoren har tillfredsställande rutiner för kontroll av eventuellt missbruk. 129 av landets 455 lokalkassor hade ingen uppfattning om hur missbruksfrekvensen förändrats . Samma okunskap rådde på 12 av 30 centralkontor, enligt en enkät som redovisas i rapporten. Enkäten visar också anmärkningsvärt stora skillnader mellan de lokala kassor som kunde uppskatta antalet fall av misstänkt missbruk. Från lokalkontoren i uppgavs exempelvis sammanlagt minst 126 fall, en i sammanhanget närmast försumbar siffra. Men vid närmare granskning av svaren finner man att lokalkontoret i ensamt svarar för 100 av dessa. Övriga 26 misstänkta fall fördelar sig på elva andra lokalkontor! I sektor 2 uppgavs 326 fall på drygt 12 000 barn, också det en mycket låg siffra kan tyckas. Men av dessa 326 fall svarar lokalkontoret i för hela 222, och plötsligt framstår uppgifterna från övriga kontor inom sektor 2 som något märkliga. Den rimliga förklaringen till de här påtalade omständigheterna är att försäkringskassorna som regel helt saknar eller endast har en vag uppfattning om missbrukets omfattning. Detta kan anses allvarligt, skriver utredaren i rapporten. Hur mycket pengar missbruket kostar statskassan är alltså omöjligt att uppskatta. /85 utbetalades 1 980 milj. kr. till totalt 257 000 barn. Efter återbetalningar blev statens nettoutgift 1 322 milj. kr. Av dessa är nästan en tiondel rena administrationskostnader. 117 milj. kr. betalades ut i löner, vilket var över kalkyl. Systemet har också blivit mer personalkrävande än vad någon kunnat tro lokalkontoren hade fler anställda än beräknat. Men har ändå produktiviteten hos kassorna sjunkit: mellan budgetåren 1980/81 och 1983/84 med , mätt i antal bidragsberättigade barn per helårsarbete. Revisorsrapporten visar också att det är illa beställt med återbetalningsviljan hos de underhållsskyldiga. av de förskotterade underhållsbidragen betalas in senast på förfallodagen. betalar sin skuld först efter krav från . I nästan hälften av fallen krävs dock exekutiva åtgärder, oftast i form av införsel. Att skulden är räntefri och kassornas inbetalningsservice avgiftsfri ökar inte direkt benägenheten att betala i rätt tid. 1983/84 kostade kravverksamheten ca 46 milj. kr. Räknat på ränta förlorar staten omkring 50 milj. kr. i uteblivna ränteinkomster. Efter sin granskning anser revisorer att det bör övervägas om inte ett helt nytt bidragsförskottssystem skall införas. Med anledning av vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av bidragsförskottssystemet i syfte att undanröja de svårigheter som vidlåder systemet. 1985/86 Soöll