mot · G902541 · 1986-04-16 00:00:00 — m. fl. Förslag till utsökningsregisterlag m. m. 1985/86:155) 1985/86 541-544 har ett centralt ADB-system för exekutionsväsendet byggts upp. Systemet har successivt kompletterats med uppgifter som inte direkt kan hänföras till kronofogdemyndigheternas exekutiva funktioner och uppgifter. Dit hör registrering av enskilda mål, liksom också uppgifter rörande konkurser m. m. har under en följd av år hävdat att ADB-system av det slag som utgör bör omgärdas av reglering i lag. Utvecklingen av har också visat vikten av en sådan reglering. Från att vara ett renodlat arbetsinstrument för kronofogdemyndigheternas exekutiva arbete har systemet tillåtits dels omfatta ett betydligt större arbetsområde, dels har också registret används i funktioner som är helt fristående i förhållande till indrivningsväsendet. Uppgifter ur har t. ex. försålts till kreditupplysningsinstitut. Mot den bakgrunden anser det viktigt att arbetsområde, liksom åtkomst av registret m. m., regleras i lag. Centrala eller länsvisa register Enligt propositionens förslag skall vara ett centralt för hela riket gemensamt utsökningsregister. Registret skall innehålla uppgifter om såväl gäldenärer som svarande i mål vilka handläggs hos kronofogdemyndighet. Registret är personnummerbaserat. Förslaget till utsökningsregisterlag stadgar att åtkomsten av registeruppgifter begränsas. Så har en kronofogdemyndighet i princip tillgång endast till de uppgifter som rör den enskilda myndighetens arbetsområde. Av propositionen framgår dess värre inte hur en sådan begränsad åtkomst i praktiken kan utformas. Tvärtom menar föredragande statsråd att varje kronofogdemyndighet skall kunna tillföra registret upplysningar och uppgifter även om personer vars ärenden handläggs av annat kronofogdedistrikt. Det torde innebära att alla uppgifter i i princip är tillgängliga för alla enskilda befattningshavare inom kronofogdemyndigheterna med s. k. behörighetskort. Varje register som innehåller upplysningar om enskilda personers ekonomiska eller sociala situation kan - om det missbrukas - hota människors personliga integritet. Det är uppgift att utforma regler så att detta inte sker. gäller också att samhället och enskilda fordringsägare har rätt att under effektiva former bevaka och driva in sina fordringar. Vi kan inte finna att propositionen närmare diskuterar hur en sådan Mot. 1985/86:541 grannlaga avvägning mellan allmänna och enskilda intressen kan tillgodoses inom ramen för . För att pröva möjligheterna att genom länsvisa register av typen tillgodose kraven på effektivitet och personlig integritet tillsattes den s. k. . Även skatteindrivningsutredningen har i sitt betänkande Ds Fi 1983:4 behandlat dessa frågor. Av båda utredningarna framgår att ett centralt register ur effektivitetssynpunkt är överlägset länsvisa register. Däremot torde det stå klart att ett sådant centralt register måste omgärdas av rigorösa bestämmelser vad gäller såväl åtkomst som innehåll för att kunna tillgodose integritetsaspekterna. Vi är därför beredda nu att acceptera ett centralt register för utsökningsärenden under förutsättning att detta omgärdas av sådana inskränkningar i åtkomst m. m. att människors integritet inte sätts i fara. Ett centralt fört ADB-baserat personnummerregister ger möjligheter till samköming med andra ADB-system. Frågor om samköming är otillfredsställande reglerade. Vi har därför i andra sammanhang föreslagit ett förbud för ytterligare samköming av sådana register i avvaktan på data- och offentlighetskommitténs arbete. bör i anslutning till behandlingen av proposition 1985/86:155 som sin mening uttala att ytterligare samkörning av ADB-system som baseras på personummer inte bör tillåtas i avvaktan på DOK:s arbete. och dess användning i kreditupplysningsverksamhet Inledningsvis har vi beskrivit hur användningsområdet för successivt förändrats. Registret kan användas även för viss kreditupplysningsverksamhet. Av propositionen framgår klart att uppgifter ur systemet även skall kunna användas i en sådan verksamhet. DI skall efter delegation från regeringen pröva frågor om utlämnande. I finns inte enbart de människor registrerade vilka är gäldenärer eller svarande. Här registreras också makar eller andra närstående i vissa fall. Av lagutskottets betänkande 1985/86:16 om utsökningsregisterlag framgår att DI, efter ansökningar från RSV och kronofogdemyndigheterna, meddelat föreskrifter som innebär att inte får användas i kreditupplysningsverksamhet avseende fysiska personer. DI konstaterade att uppgifter ur registret såldes och att detta var att bedöma som kreditupplysningsverksamhet. Beslutet överklagades till regeringen. I avvaktan på regeringens beslut beslöt behålla tidigare praxis. Regeringen upphävde DI:s beslut. Vi finner agerandet från såväl som regeringen anmärkningsvärt. Förfarandet visar tydligt på behovet av en uppstramning av regler rörande förfoganderätt till ADB-system. DI:s uppgifter är att granska och bedöma bl. a. att uppgifter från ADB- Mot. 1985/86:541 system används i enlighet med datalagens stadganden och intentioner. Inspektionens beslut kan överklagas till regeringen. Enligt vår mening vore det rimligt att inspektionens beslut gäller till dess regeringens överprövning kommit till stånd. har regeringens beslut i olika överprövningsärenden visat klara skillnader i tolkning av datalagens intentioner i förhållande till DI:s beslut. Utan överdrift kan vi påstå att DI:s bedömningar i betydligt större utsträckning tar hänsyn till människors rätt till skydd för personuppgiftsutlämnanden än regeringens beslut ger uttryck för. Enligt vår mening sammanfaller DI:s beslut och praxis med intentionerna i datalagen. Mot den bakgrunden är det betänkligt att förslaget till utsökningsregisterlag ger utrymme för försäljning av uppgifter om enskilda personer till exempelvis kreditupplysningsföretag. Generellt är det viktigt att uppgifter insamlade för ett ändamål inte genom bearbetning/samköming utnyttjas för andra syften är de ursprungliga. Det hindrar inte att uppgifter i den omfattning de är tillgängliga för kronofogdemyndigheten får lämnas ut. bör därför besluta att 10 § utsökningsregisterlagen skall lyda: Myndighet som är registeransvarig för utsökningsregistret skall särskilt iaktta att uppgifterna i registret får bearbetas endast i enlighet med registrets ändamål. Detta innebär att andra meningen i 10 § utgår. I det fall den framtida utvecklingen påvisar legitima behov av en utökning av användningsområdet för har regeringen att för framlägga förslag till ändring i utsökningsregisterlagen i varje särskilt fall. Ett sådant förfarande är rimligt också mot bakgrund av att data- och offentlighetskommittén enligt direktiv 1984:48 har att utbreda myndigheternas försäljningsverksamhet såvitt angår uppgifter ur ADB-register. Kommittén skall också ta ställning till vad som bör gälla för myndigheters rätt att sälja uppgifter samt om principerna för den ersättning myndigheterna bör få ta ut. Sårbarhets- och säkerhetsaspekter på dataområdet har under en följd av år diskuterats i den allmänna debatten. Under den icke-socialistiska regeringstiden tillsattes också en beredning med uppgifter att kartlägga dessa frågor. Beredningen avlämnade sin slutrapport - sårbarhet säkerhet (SOU 1986:12). Av rapporten framgår på s. 73 ff. under rubriken 6.2.1 Kunskaper och metoder: Tillgängliga säkerhetsmetoder är i flera avseenden för primitiva. Det är tveksamt om metoderna kan ge ett godtagbart skydd av data som skall skyddas enligt sekretesslagen och datalagen. som i hög grad utnyttjar datakommunikation kräver särskild observans. Kryptering av överförd information utnyttjas i anmärkningsvärt liten omfattning. Behörigheten att få tillgång till data är ofta omfattande. De tekniska systemen för behörighetskontroll kringgås dessutom så att kontrollen i praktisk hantering blir undermålig. Tar man också hänsyn till att telever 1 * 1985186. ger goda möjligheter till obehörig avlyssning blir den uppenbara slutsatsen, Mot. 1985/86:541 att datakommunikation endast bör användas för överföring av öppen eller i krypterad form - tämligen okänslig information. Till detta kommer de publika nätens brister i fråga om driftssäkerhet. Detta är oroande mot bakgrund av den starka expansion som pågår inom dataområdet. Vi anser att beredningens slutsatser och påståenden är korrekta. Säkerhetsmetoderna är ofta inte tillförlitliga och behörighetskontrollen undermålig. Vi delar också uppfattningen att överföring av uppgifter bör ske i krypterad form när uppgifternas karaktär är av känslig natur. Sårbarhetsberedningens slutsatser och kartläggning visar på betydande risker inom dataområdet. Regeringen har också vidtagit vissa åtgärder med anledning av beredningens arbete. En naturlig slutsats av detta är att säkerhets- och sårbarhetsaspekter måste ägnas betydligt större uppmärksamhet än vad som varit fallet. Vi kan inte finna att en sådan förändrad inställning präglar propositionen. Vare sig säkerhetsaspekterna i dataöverföring, terminalåtkomst eller behörighetskontroll har redovisats i förslaget. SÅRB:s arbete är en varningsklocka för samhället. Vi måste i fortsättningen ägna betydligt större uppmärksamhet åt säkerhetsfrågor. Vi måste likaledes vara beredda avstå från viss överföring av data liksom från viss ADB-registrering. Detta bör vad gäller myndighetsregister noga prövas och kartläggas i särskild ordning. Regeringen bör därför ges i uppdrag att överväga i vilken omfattning datakommunikation mellan myndigheter i fortsättningen måste ske i krypterad form samt vilka andra säkerhetsåtgärder som kan erfordras. Kvalitet i uppgiftsinsamling och -bearbetning Av propositionen framgår att REX-systemet bl. a. har till uppgift att utföra ett antal maskinella kontroller och bearbetningar. Detta påverkas av kvaliteten på de uppgifter som registreras. Det är lika angeläget att bevaka kvalitetsaspekterna i ett system som sårbarhets- och säkerhetsaspekterna. Föredragande statsråd har över huvud taget inte behandlat hur kvalitet i uppgiftsinsamling eller bearbetning skall upprätthållas. Vi anser det vara lika viktigt att garantera tillförlitligheten i materialet som att säkerhets- och behörighetsfrågor beaktas. DI har uppmärksammat dessa frågor i sitt remissyttrande över betänkandet Ds Fi 1983:4 från skatteindrivningsutredningen. Vad gäller kraven på kvalitetskontroll i systemet anför DI på s. 3 i yttrandet: Hur sker en verkställighetsprövning av en ansökan på magnetband? Vissa kronofogdemyndigheter har behållit en formell möjlighet att kontrollera att de egna målen är verkställbara (exigibla) genom att handlingarna (resp. utskrift av uppgifterna på magnetband) passerar myndigheten för godkännande. Detta är ett förfarande som enligt datainspektionens mening borde tillämpas av samtliga kronofogdemyndigheter som erhållit ADB-stöd, på samma sätt som denna prövning ålåg myndigheterna innan de erhöll ADB Vi delar DI:s syn. bör därför ge regeringen till känna vad ovan Mot. 1985/86:541 anförts om kvalitetsbevakning att beaktas vid utformningen av föreskrifter till myndigheten m. m. Tekniken har utvecklats så att dagens persondatorer är lika kraftfulla som de första stordatorerna. Datakommunikationerna har förbättrats och datorn eller terminalen är ett instrument direkt i ärendehandläggningen eller produktionen. verkar för ett decentraliserat samhälle med en spridning av makt och inflytande och för utveckling av näringsliv och förvaltning i alla delar av vårt land. För att förverkliga dessa målsättningar krävs en fast politisk viljeinriktning. Spridning av datorer och ADB-personal, liksom av kunnande, kompetens och påverkningsmöjligheter är en förutsättning för att främja utvecklingsmöjligheterna enligt denna modell. Kronofogdemyndigheterna tillhör de myndigheter som har utbyggda lokala enheter, vilka mer än väl bär upp egen ADB-utrustning och -kompetens. Regeringen bör därför tillsätta en utredning för att pröva möjligheterna att utnyttja framtida strukturförändringar till ett länsvis decentraliserat REX-system. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar att ytterligare samkörningar av personnummerbaserade ADB-system inte bör tillåtas i avvaktan på dataoch offentlighetskommitténs arbete, 2. att beslutar att 10 § utsökningsregisterlagen skall ha följande lydelse: Myndighet som är registeransvarig för utsökningsregistret skall särskilt iaktta att uppgifterna i registret får bearbetas endast i enlighet med registrets ändamål. 3. att beslutar att av regeringen begära förslag dels till i vilken omfattning datakommunikation mellan myndigheter i fortsättningen skall ske i krypterad form, dels till andra säkerhetsåtgärder i myndigheternas datahantering, 4. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om kvalitetsbevakning i uppgiftsinsamling och -bearbetning, 5. att beslutar att hos regeringen begära en utredning om en framtida decentralisering av REX-systemet såsom motionen anför. () () () () () () < () ()