mot · G902U238 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:U238 m. fl. (m) Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) Efter cirka tre decenniers biståndsverksamhet har synen på dess innehåll och därtill knutna förhoppningar kommit att väsentligt förändras. Drömmen om att inom det korta tidsperspektivets ram förändra till i-länder har förbleknat och ersatts av en växande medvetenhet om att tidsperspektivet kräver den långsiktiga planeringens konsekvens och uthållighet. Bakom denna utveckling ligger gjorda erfarenheter och på dessa insamlat material lämpat för vetenskaplig analys. Inom det internationella forskningssamhället har u-landsforskning vuxit fram som ett nytt ämnesområde med egna institutioner och forskningsrapporter. Den tvärvetenskapliga bindningen är påtaglig. Den svenska u-landsforskningen fick med inrättandet av SAREC 1975 en organisation av central betydelse. I verksamhetsbeskrivningen för denna myndighet utpekade statsmakterna ej några ämnesområden som borde prioriteras. SAREC:s insatser kom därför att få en allt större bredd. Behovet av koncentration till särskilt angelägna områden blev allt mera påtagligt. Efter förslag av utrikesutskottet, antaget av , tillsatte regeringen en utredning med uppgift att företa en översyn av SAREC :s verksamhet. Resultatet är redovisat i betänkandet med SAREC (Ds UD 1985:2). Vi delar i huvudsak utredningens slutsatser. SAREC:s huvudmål är att stärka den inhemska forskningskapaciteten i . Detta bör ske genom att bygga upp kapacitet och kompetens enligt strategin att ge stöd åt universiteten i dessa länder, åt forskarutbildningen och till enskilda grupper inom forskarsamhället. Detta direkta stöd ger enligt översynens uppfattning en effektivare hjälp än om stödet ges via de nationella forskningsråden. Ett omdöme som är väl dokumenterat. Översynen redovisar även iakttagelsen att där bistånd förvaltas av nationella forskningsråd har stöd i ringa utsträckning gått till forskning kring kvinnans situation. Kännedom om kvinnans ställning i u-landssamhället är en nödvändighet för att från början få hennes medverkan i utvecklingsarbetet. SAREC bör medvetet styra mot ökat intresse för detta ämnesområde. Då propositionen ej berör denna fråga bör uttala sitt stöd för det angelägna med kvinnoforskning. Ett nytt område för SAREC:s verksamhet är att ge stöd åt utbildningens och forskningens infrastruktur, dvs. laboratorieutrustning, fackbibliotek, I* 1985/86. tidskrifter, tillgång till databaser m. m. Samarbete krävs här med någon Mot. 1985/86 motsvarande svensk institution. Översynen prioriterar forskning inom jordbruk och hälsovård samt rekommenderar en stark satsning på . Inom denna kontinent är forskningskapaciteten särskilt låg medan naturförstörelsen är synnerligen omfattande och accelererande. Insättandet av nödvändiga katastrofförebyggande åtgärder kräver ett ökat vetande om bakomliggande orsakssammanhang. 1 propositionen föreslås uppbyggnad av en sådan kapacitet. Föredraganden förordar dock ett regionalt nät av samarbetande nationella institutioner som ett bätte alternativ än översynens förslag om en eller två forskningsinstitutioner inom markvårdsområdet. I valet mellan de båda alternativen bör beaktas dels den låga forskningskapaciteten i , dels forskningsuppgiftens krav på ett starkt internationellt samarbete inom ett avgjort tvärvetenskapligt ämnesområde. I ett inledande skede bör därför forskningskapaciteten koncentreras för att ge snabbast möjliga resultat och lägga grund för nya nationella institutioner. Vi ansluter oss därför till översynens förslag om ett eller två Centres of excellence. En långsiktig, konsekvent satsning på forskning kring främst problemen sammanhängande med ökenspridning, markförstörelse och utarmning av vegetationstäcket innebär en organiserad samverkan mellan forskare såväl nationellt som internationellt. SAREC har här en betydelsefull uppgift att fylla. Propositionen lämnar frågan öppen om var ansvaret skall läggas för de nationella uppgifterna i ävensom beträffande organisationen av den svenska u-landsforskningens internationella inordning. Hithörande frågor hänvisas till regeringens nästa forskningspolitiska proposition. Detta är otillfredsställande. SAREC bör redan nu ges möjlighet till att i samarbete med svenska universitet och forskningsinstitutioner bygga upp svensk u-landsforskningskapacitet på särskilt prioriterade områden, t. ex. miljöoch hälsofrågor. Sådana s. k. u-landscentra vid några svensk institutioner bör under en inte alltför kunna finansieras av SAREC. Särskild uppmärksamhet bör därvid ägnas åt u-landsforskningens tvärvetenskapliga karaktär. Detta kräver närkontakt mellan berörda forskare och forskningslag, vilket bäst uppnås inom en gemensam institution. Har väl rätt organisationsform funnits kan övervägas att överföra delar av SAREC:s uppgifter till någon eller några av dess samarbetspartner. Genomförandet av SAREC :s utökade verksamhet har av SAREC beräknats kosta 50 milj. kr. Inom ramen för sin nuvarande verksamhet äskar SAREC ett med . Regeringen föreslår en ökning med 58 milj. kr. Av dessa kommer 8 milj. kr från tidigare på SIDA under C2 anvisat belopp och 21 milj. kr. från det särskilda forskningsprogram om avskogning och ökenutbredning enligt regeringens skrivelse 1985/86:76. Anslagsbeviljningen innebär att den beräknade kostnaden på 50 milj. kr. täcks av 29 milj. kr. för reguljär verksamhet och 21 milj. kr. för särskild forskningsverksamhet. Denna senare är planerad för en femårsperiod. Vi förutsätter att forskningsprogrammets långsiktighet innebär att anslagsbeloppet permanentas att utgå även efter femårsperspektivet. 1985/86 U238 Med hänvisning till vad som anförts i denna motion hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om allmänna riktlinjer för verksamheten vid styrelsen för u-landsforskning (SAREC). fm) () () () () () () ()