mot · G902526 · 1986-04-16 00:00:00 — m. fl. (m) Den skattemässiga behandlingen av kostnader vid viss verksamhet i utlandet, m. m. 1985/86:131) Regeringen föreslår i proposition 1985/86:131 vissa ändringar i beskattningsreglerna för direktägda rörelser i utlandet. De nu gällande avdragsreglerna för direktägda rörelser i utlandet skiljer mellan det fall då rörelsen är en filial till den svenska rörelsen och det fall då den utländska rörelsen bedrivs självständigt. Om utlandsrörelsen betraktas som filial får underskott i denna utnyttjas som avdrag i den svenska rörelsen. Då det gäller självständigt bedriven rörelse i utlandet medges inte avdrag för underskott i den svenska rörelsen. Joint-venture-verksamhet betraktas från skattesynpunkt som självständig rörelse beroende på att sådan verksamhet kräver en för de deltagande företagen gemensam lokal ledning. Detta innebär att det inre sammanhanget som skall föreligga mellan en svensk rörelse och dess utländska rörelse anses bruten. Detta har lett till svårigheter för svenska företag att ingå i joint-venture-projekt, exempelvis inom oljeprospektering. Skatteavräkningssakkunniga (Ds Fi 1984:25) har intagit ståndpunkten att gränsdragningen mellan filial och självständig rörelse borde lösas i enlighet med bestämmelserna i 18 § KL om gemensam resp. särskild förvärvskälla. De fasthåller emellertid vid principen att resultatutjämningen mellan utländsk och svensk verksamhet fortfarande skall vara beroende av om den utländska verksamheten är en särskild förvärvskälla eller ej. Problemen med joint-venture-verksamhet föreslås lösas med en särreglering, som begränsar den skatterättsliga betydelsen av gemensam ledning vid joint-venture. Regeringen har i proposition 1985/86:131 frångått skatteavräkningssakkunnigas förslag om en generell regel om bibehållen avdragsrätt i de fall svenska företag under gemensam ledning samverkar med utländska företag. I stället föreslås att regeringen - i syfte att främja samhällsekonomiskt betydelsefull verksamhet - bemyndigas medge att underskott i verksamhet i utlandet får dras av i rörelse som bedrivs här i riket även om förutsättningar som annars gäller för sådan avdragsrätt inte föreligger. Det av regeringen valda dispensförfarandet har en rad betydande nackdelar: Det innebär att den skattskyldige i förväg inte kan bedöma hur en viss fråga kommer att behandlas, eftersom det är omöjligt att med säkerhet avgöra om dispens kommer att erhållas eller inte. Dispensregler leder enligt all erfarenhet till långa handläggningstider, vilket utgör en betydande olägenhet för de typer av verksamhet som kommer att beröras av föreslagna regler. Vid utformning av dispensregler kan oklarheter inte undvikas. I enlighet med anvisningarna till 29 § KL skall dispens kunna lämnas, när verksamheten bedöms som samhällsekonomiskt betydelsefull. Tillämpning av en sådan öppen bestämmelse leder erfarenhetsmässigt till att företag i likartade situationer kommer att drabbas av olika skattekonsekvenser. dispensregler har gynnat storföretagen. Tidpunkten för företagens dispensansökan skapar också betydande problem. Ur företagens synvinkel bör klarhet i de villkor som gäller för beskattningen föreligga under anbudsstadiet. Om underskott kommer att få avräknas i svensk rörelse eller inte spelar stor roll vid företagens riskbedömning. Företag kan genom dispensansökan tvingas avslöja affärshemligheter, som kan komma i händerna på såväl konkurrenter som presumtiva beställare. I propositionen betonas betydelsen av att förbättra svenska företags internationella konkurrenskraft. Att detta syfte inte uppnås med hjälp av de i propositionen föreslagna dispensreglerna framgår klart av de ovan anförda punkterna. Varför har då regeringen valt en väg som försvagar den svenska industrins och anläggningsverksamhetens internationella konkurrenskraft? Man hänvisar till de kontrollproblem som påtalats av remissinstanser som företräder skattemyndigheternas intressen och bortser helt från näringslivets synpunkter. Dess värre har det blivit regel att regeringen prioriterar skattemyndigheternas kontrollsynpunkter framför åtgärder som stärker näringslivets konkurrenskraft och tillväxt. Vi föreslår därför att fullständig resultatutjämning skall få ske mellan den skattskyldiges samtliga förvärvskällor. Det tidigare förslaget från skatteavräkningssakkunniga Beskattning av verksamhet i utlandet m.m. (Ds B 1981:10) innebar nämligen att vid den statliga beskattningen fullständig resultatutjämning skulle få ske mellan den skattskyldiges samtliga förvärvskällor. Genom att den kommunala taxeringen fr. o. m. har slopats, bl. a. för aktiebolag, innebär att resultatutjämningen kan göras lika för företag med olika förvärvskällor i resp. förvärvskällor i och utlandet. Skillnaden mellan självständig rörelse och filial kan således slopas och exportföretagens krav på konkurrensneutral beskattning tillgodoses. Vårt förslag innebär att en särreglering av joint-venture-verksamhet är obehövlig. En betydelsefull fråga när det gäller avdrag för underskott i utländsk verksamhet i svensk rörelse är hur ett underskott som hänför sig till inkomster som genom exemptmetoden enligt dubbelbeskattningsavtal är undantagna från beskattning i skall behandlas. Gällande rätt har i sådana fall medgivit avdrag i filialfallet. Skatteavräkningssakkunniga föreslår en ny regel som överensstämmer med gällande rätt men som stadgar om återföring av beskattningen i om överskott uppstår. Avdragsrätten föreslås begränsad genom claw-back-metoden. Viss osäkerhet råder dock om utredningens tolkningar av 74 § KL är korrekta i vad gäller frågan om en förvärvskälla i sin helhet utvisar underskott. I så fall skall enligt utredningen ej medges avdrag för den del av underskottet som belöper sig på utlandsfilialen varken i form av kvittning mot eventuella övriga intäkter eller såsom Vi förordar därför att 46 § 1 mom. och 74 § KL samt 4 § Mot. 1 mom. och 22 § SIL ändras så att den föreslagna claw-back-regeln blir tillämplig även i de fall hela förvärvskällan visar underskott. föreslagna ändringar skulle svensk skattelagstiftning utformas efter de mönster som valts i våra viktigare västeuropeiska konkurrentländer. I proposition 1985/86:131 föreslås däremot att avdrag inte skall medges för kostnader som är hänförliga till intäkt som på grund av dubbelbeskattningsavtal är undantagna från beskattning. Regeringen avvisar således skatteavräkningssakkunnigas förslag och föreslår regler som försätter svenska företag i sämre läge än företag i våra viktigaste konkurrentländer. Återigen prioriterar regeringen skattemyndigheternas kontrollerande verksamhet framför näringslivets möjligheter att konkurrera på lika villkor med utländska företag. har svårigheter att rekrytera personal för utlandstjänstgöring framför allt i men även i övriga nordiska länder uppmärksammats. En internordisk arbetsgrupp har tillsatts för att finna en lösning som baseras på en överenskommelse om harmonisering av de nordiska ländernas lagstiftning. Ännu föreligger dock inga förslag. Problemen kan antingen lösas genom ändringar i avräkningsreglerna, dvs. den uppgift som åvilar den internordiska arbetsgruppen, eller så kan problemen lösas genom ändrade inkomstbeskattningsregler. Denna senare väg är snabbare framkomlig. Underskott som uppkommer i vid utlandstjänstgöring bör kunna utnyttjas som förlustavdrag vid senare års taxering genom kvittning mot svenska inkomster. Möjligheterna till förlustutjämning begränsas dock av en intäktsspärr på . För att säkerställa förlustutjämning vid utlandstjänstgöring erfordras en justering av denna spärr i nu berörda fall. Åberopande det anförda hemställs 1. att avslår regeringens förslag om ändring av 29 § KL genom införande av en ny punkt 21 i anvisningarna till denna paragraf, 2. att hos regeringen begär ändrade regler i vad gäller rätt till avdrag för underskott för direktägda rörelser i utlandet i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att hos regeringen begär förslag om avdrag för underskott i utländsk verksamhet enligt claw-back-metoden i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att hos regeringen begär förslag om förlustutjämning för underskott i vid utlandstjänstgöring i enlighet med vad som anförs i motionen. () () () () () () () ()