mot · G902ub272 · 1986-01-27 00:00:00 — m. fl. 1985/86 Ub272279 Alla barn och ungdomar i skall ha rätt till en enhetlig utbildning oavsett var de bor i landet, oavsett om de är pojkar eller flickor, oberoende av föräldrarnas ekonomi. Den obligatoriska skolan skall med andra ord vara tillgänglig för alla på ett enhetligt sätt. Utformningen och omfattningen av statsbidragen till kommunerna spelar i det sammanhanget en viktig roll. Regeringen föreslår nu i budgetpropositionen en ytterligare minskning av statsbidraget till driften av . kommunisterna accepterade inte den minskning som redan genomförts. Vi motsätter oss också den ytterligare minskning som föreslås. Gällande föreskrifter skall inte ändras, och kommunerna får därmed en stor extra kostnad. Man har anledning frukta att kommunerna kommer att söka göra besparingar på andra områden. För skolans del kan det gälla läromedel, skolskjutsverksamhet, skolmåltiderna, musikskoleverksamhet. m. m. Besparingar kan också komma att gå ut över andra områden, t. ex. fritidsverksamheten för barn och ungdomar. Den tidigare genomförda tvåprocentiga nedskärningen tycks delvis ha fått sådana effekter. kommer elevantalet i att sjunka, vilket automatiskt innebär minskade kostnader för staten. har föreslagit att skall tillgodogöras av statens minskade kostnader. Regeringen avvisar förslaget. Vi vill erinra om att utsatts för en rad nedskärningar av statsbidragen, som inneburit en kvalitetssänkning. Vi har framför allt visat att dessa s. k. besparingar i första hand drabbar barn som kommer från arbetarklassen och lägre tjänstemannaskikt. I den socialdemokratiska utredningsrapporten har ungdomens villkor förändrats (1982) säger man så här om de borgerliga regeringarnas nedskärningar inom skolan: 1 1985/86.3 sami. Trots upprepade rapporter om att ojämlikheten nu ökar och att de svagaste eleverna drabbas hårdast har regeringen inte vidtagit några åtgärder. Från forskare, skolpolitiker och kommunalt verksamma har krav höjts om att någon form av central vägledning behövs för att lokala skolmyndigheter skall kunna verka i enlighet med jämlikhetsmål för skolan. Regeringen har dock helt underlåtit att vidta nödvändiga åtgärder. Vi delar den socialdemokratiska arbetsgruppens förkastelsedom över nedskärningar i skolan. Det minskande elevunderlaget erbjuder en möjlighet att, utan att ta ytterligare resurser i anspråk för skolan, ändå åstadkomma en kvalitetshöjning. För det kommande budgetåret innebär det minskade antalet elever att ca 160 milj. kr. Vpk anser att dessa pengar dels skall användas för att återta en del av de förluster som skolan drabbats av genom senare års besparingar, dels för att sätta in särskilda åtgärder, t. ex. ökad lärartäthet och minskade klasstorlekar m. m. i skolor med stora problem, och dels för att trygga fortsatt existens för nedläggningshotade skolor i glesbygd. Vi vill i sammanhanget också peka på att elevminskningen kan få regionalpolitiska effekter som måste uppmärksammas. Det är lika viktigt för en ort och dess överlevnad att det finns tillgång till en skola som att det finns affär, kommunikationer och annan service. Minskningen i antalet basresurser till en kommun på grund av sjunkande elevantal får därför inte genomföras så att skolor läggs ned och möjligheterna till en aktiv regionalpolitik försämras. Det får inte heller leda till att vissa klasser blir orimligt stora och resavstånden långa. Vi menar att särskilt i glesbygdskommuner måste regionalpolitiska hänsyn väga tyngre än vad som är möjligt inom dagens statsbidragssystem. På grund av nya bidragssystem kan också elevantalet i klasserna inom en och samma kommun, framför allt i tätorter, uppvisa betydande variationer. Detta gäller främst låg- och mellanstadierna. I propositionen föreslås därför i fråga om mellanstadiet att ingen klass får vara större än delningstalet. Vpk delar detta synsätt. Bestämmelserna kan emellertid få vissa effekter som ej tillräckligt observerats. Rektorsområden med vikande elevunderlag och med små sociala problem kan genom anslagstekniken få behålla basresurser med jämförelsevis låg klasstorlek och därtill vissa tillskott ur förstärkningsresursen, vilket innebär att de får en mycket gynnad position i förhållande till andra rektorsområden med betydligt större sociala och skolmässiga problem. Den i propositionen aviserade översynen av riksdagsbeslut om delningstalen avseende basresurserna bör därför också innefatta överväganden i fråga om de förhållanden vi ovan påtalat. En ändring av basresursmedeltal och därmed sammanhängande förändringar av tillämpningsföreskrifter bör kunna få en vidare principiell innebörd än den som föreslås i propositionen. Besluten härom bör därför ej fattas av regeringen utan av . Styrning, kontroll och politiskt ansvar I budgetpropositionen diskuteras också anslaget till mot bakgrund av kontroll och styrning av medlens användning på olika nivåer. Vpk är anhängare av att föra beslut närmare dem besluten gäller. Den övergång från s. k. regelstyrning till s. k. målstyrning som skett främst har inte uppfyllt intentionerna. Vpk krävde därför senast dels att tillämpningsföreskrifterna skulle göras mer entydiga och omfattande, dels att en parlamentariskt förankrad utvärdering skulle ske. Vid beslut om införandet av en ny läroplan för (Lgr 80) beslöts även att tillsätta en särskild s. k. skoldelegation med uppgift att noggrant följa förverkligandet av SIA-besluten och den nya läroplanen. Inom delegationen upprättades också olika planer för ett nationellt utvärderingsprogram, som främst skulle undersöka styrning och kontroll och det i detta sammanhang väsentliga i att skilja mellan administrativt resp. politiskt ansvar på olika nivåer. Bakom beslut låg också tanken att en uppföljning och fortlöpande utvärdering av riksdagsbesluten borde ske utanför och oberoende av det ämbetsverk som främst ansvarade för att besluten skulle förverkligas, dvs. Det är viktigt att skilja mellan två huvudkomponenter i vad som i propositionen kallas för ett nationellt uppföljningsprogram. Den ena komponenten omfattar vad som åligger . Det gäller t. ex. framtagande av olika prov samt att på olika sätt följa den skoladministrativa verksamheten i län och kommuner. Den andra komponenten är politisk och gäller dels ställningstaganden till olika uppgifter som insamlas av och länsskolnämnder. Denna uppgift tillkommer främst regering och riksdag. Men den politiska uppgiften gäller också förtydliganden av mål och riktlinjer och måste också innefatta en från administrationen fristående uppföljning och utvärdering. I propositionen görs ej sådana boskillnader. För att betona betydelsen av de frågor det här gäller är det viktigt att de anförtros ett särskilt parlamentariskt sammansatt organ. Dessa frågor är också av stor utbildningspolitisk betydelse. Det gäller frågor om politisk demokrati och avvägningar mellan politiska beslut och administrativ verkställighet. Mot bakgrund av vad som anförts menar vi således att en särskild parlamentarisk beredning med representanter för samtliga riksdagspartier skall tillsättas samt att ansvar för ett nationellt uppföljningsprogram begränsas i motsvarande omfattning. De medel som särskilt föreslås för räkning för det s. k. nationella utvärderingsprogrammet bör därför ej utgå i föreslagen form. Vpk har i olika sammanhang understrukit den betydelse som den statliga läromedelsinformationen har. Vi vänder oss emellertid mot tanken att ensidigt bygga upp informationssystem via teledata (VIDEOTEX), särskilt om detta sker med motiveringen att därigenom minska behovet av tryckt information, som det heter i propositionen (s. 81). och minskar övergång till data tillgängligheten för stora grupper i samhället, vilka av olika anledningar inte har tillgång till direktmottagande av denna databaserade information. Vi finner inte att det finns avgörande fördelar att nå genom att överföra information till teledatasystem utan i stället nackdelar av det slag som ovan antytts. bör i stället användas för att utveckla läromedel inom minoritets- och invandrarundervisning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Vpk delar uppfattningen att det nuvarande fortbildningssystemet för lärarna bör ses över. Vi utgår ifrån att översynen kommer att leda till att högskolans resurser bättre tas till vara och att kopplingen mellan kommun och högskola skall kunna förstärkas. Detta kan ske genom en översyn av de regionala fortbildningsavdelningarna. Vpk har också noterat att det nuvarande fortbildningssystemet leder till en ofta brydsam vikariesituation med täta byten av lärare. Vi anser att den pågående översynen också skall beakta dessa problem. Lokalt utvecklingsarbete på lågstadiet, kultur i skolan m. m. Vpk är överens med regeringen om den särskilda lågstadiesatsningen. Fortsatta satsningar på detta område bedömer vi dock som nödvändiga även efter 1986/87. De bör då inrymmas i det allmänna anslag för lokalt utvecklingsarbete som kommunerna förfogar över. Beträffande vissa kulturinsatser i skolan menar vi att det är viktigt att dessa främjas. I enlighet med vad vi sagt bör denna anslagspost ingå i det reguljära statsbidraget. I avvaktan på att bl. a. styrningsfrågorna på skolans område ändrats tillstyrker vi dock detta anslag. Vad vi här anfört om lokalt utvecklingsarbete på lågstadiet och kultur i skolan bör som sin mening ge regeringen till känna. Matematikundervisningen är viktig. Men de undersökningar till vilka propositionen refererar (och vilkas vetenskapliga värde som underlag för beslut på skolans område kan ifrågasättas) utgör inte tillräckligt underlag för att nu avsätta särskilda medel för förstärkningsinsatser på matematikens område. En särskild arbetsgrupp har tillsatts. Arbetsgruppens förslag till åtgärder bör avvaktas. Matematikämnet tillhör de ämnen som särskilt uppmärksammats. Vpk vill inte utesluta att arbetsgruppen kan komma med förslag som kräver särskilda resurser inom fortbildning och lokalt utvecklingsarbete. Ytterligare resurser för förstärkning av matematikundervisningen bör emellertid anstå till dess att arbetsgruppens förslag behandlats. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Vpk instämmer i att bestämmelserna för bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. bör ses över. Vi delar dock inte de motiveringar som anförs och därför ej heller de principer som föreslås styra översynen. Enligt vår uppfattning bör statsbidragen främst sammankopplas med sådan undervisning som föranleds av samhälleliga åtaganden i andra länder. Till sådana åtaganden hör biståndsverksamhet, diplomati m. m. Vpk delar emellertid inte uppfattningen att statsbidrag till skolor i utlandet kan motiveras av t. ex. svenska företags utlandsinvesteringar. Det är vår uppfattning att översynen bör styras av helt andra principer än dem som anförs. Det bör t. ex. kunna övervägas om inte full kostnadstäckning bör tas ut för sådan statsfinansierad undervisning som inte direkt är föranledd av samhälleliga åtaganden. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att avslår proposition 1985/86:100 bil. 10, B 11 i vad avser en ytterligare minskning av statsbidraget till driftskostnader för , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om frigjorda resurser på grund av vikande elevunderlag, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om regionalpolitiska hänsyn och styrningsfrågor i samband med översynen av statsbidrag till , 4. att hos regeringen hemställer om förslag om en parlamentarisk skoldelegation i enlighet med vad som i motionen anförs, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om nationellt utvärderingsprogram, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om databaserat informationssystem, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om utvecklandet av läromedel inom minoritets- och invandrarundervisning, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om fortbildning, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om lokalt utvecklingsarbete på lågstadiet och om kultur i skolan, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om översyn av bidrag till svenskundervisning i utlandet, 11. att avslår proposition 1985/86:100 Bil. 11, , Bidrag till driften av grundskolorna i vad avser . till särskilda åtgärder för undervisning i ämnet matematik, 12. att med ändring i proposition 1985/86:100 Bil. 10, Mot. , B 11 Bidrag till driften av grundskolor Ub272 utöver regeringens förslag. (vpk) (vpk)