mot · G902351 · 1986-03-26 00:00:00 — Motion till 1985/86:351 Hans Nyhage (m) verksamhet m. m. 1985/86:99) Den snabba och genomgripande förändringen inom flera områden i vårt samhälle - bl. a. inom teknik, arbetsliv och mediautveckling-ställer nya och omfattande krav på utbildning, fortbildning och vidareutbildning för stora grupper. Den breda datautbildningen är bara ett exempel på utbildningsinsatser av stor omfattning och angelägenhet. När utbildnings- och fortbildningsbehoven är akuta och massiva är det viktigt att samhället kan utnyttja de fördelar som användningen av radio/TV-medierna innebär. I vårt land har byggts upp en utbildningsradio som har till syfte att utnyttja samhällets rundradioresurser för att bredda och förstärka de utbildningsinsatser som av olika utbildningsanordnare bedrivs i enlighet med landets utbildningspolitik. Med anledning av regeringens proposition 1983/84:40 beslöt 1983 att en översyn av utbildningsradioverksamheten skulle ske. Resultatet av denna redovisades i samband med den s.k. initiativrättsskrivelsen från till regeringen . I regeringens proposition 1985/86:99 finner man att denna ger ett i många stycken användbart underlag för en bestämning av UR:s framtida inriktning. I propositionen anges att UR:s verksamhet liksom bör inriktas på de fyra utbildningsområdena förskola, ungdomsskola, högskola och vuxenutbildning. Särskilda insatser bör vidare liksom göras för handikappade och för etniska och språkliga minoriteter. Propositionen lämnar ett i många stycken utmärkt underlag för en utveckling av utbildningsradions verksamhet i en ny avtalsperiod. På några punkter är det dock angeläget att preciserar och utvecklar förslagen i propositionen. o Utbildningsprogrammen kan förstärka möjligheterna att nå ut till olika målgrupper med informerande, motiverande och rekryterande insatser och med etersänd utbildning för olika utbildnings- och studieändamål. Detta är t. ex. en ovärderlig tillgång när samhället har behov av breda utbildnings- eller fortbildningsinsatser för stora målgrupper, o Utbildningsprogrammen kan på ett samordnat sätt samspela med olika utbildningsanordnares verksamhet, o De kan kombinera TV, radio, text-TV, lokala utbildningsprogram samt tryckta och andra läromedel på det sätt som bäst svarar mot den pedagogiska uppgiften, o De olika medierna kan anpassas till skilda användares - t. ex. syn- och hörselskadades - särskilda behov. o Utbildningsprogrammen har också genom olika versioneringar visat sig Mot. 1985/86 lämpliga för såväl grupp- som enskilda studier. I propositionen saknas en skrivning som anger på vad sätt utbildningsprogrammen kan bidra till utvecklingen av den svenska utbildningsverksamheten inom olika områden. I propositionen framhålls att vissa frågor kräver ytterligare belysning. Det gäller bestämningen av UR:s olika roller, möjligheterna till renodling av verksamheten, prioriteringen av insatser inom de olika utbildningsområdena samt möjligheterna till en ökad självfinansiering av verksamheten. Resultaten av denna ytterligare översyn bör enligt propositionen underställas regeringen och för beslut. Detta bör ske senast i samband med anslagsframställningen för /89, dvs. Alla de frågor som enligt propositionen bör belysas ytterligare har nära samband med UR:s samspel och samverkan med användarsidan och måste således ses över i nära kontakt mellan de berörda parterna. I och med att användarinflytandet över verksamheten tillgodoses genom en förändrad sammansättning av och genom samråds- och rådgivningsorgan för skilda utbildningsområden och på olika nivåer, måste förutsättningarna sägas vara mycket goda för att UR:s roll i utbildningssamhället och samverkan med användarsidan utformas på det sätt som bäst gagnar det svenska utbildningsväsendet. Det borde vara angelägnare att ta fasta på de positiva utvecklingstendenser som faktiskt föreligger och på allt sätt stimulera och stödja denna utveckling än att på nytt sätta i gång en utredning rörande utbildningsradioverksamheten. Det bör i detta sammanhang påpekas att utbildningsradioverksamheten varit under utredning under tillkomst 1967. Den osäkerhet och den oro som det ständiga utredandet innebär kan inte ha bidragit till att göra denna verksamhet mera effektiv eller till att stärka tilltron till den. Ytterligare utredningar kan bara leda till ökad oro och minskad effektivitet. Vad utbildningsradion nu behöver är arbetsro och ett positivt samarbetsklimat. Det ligger i utbildningsmyndigheternas och utbildningsanordnarnas intresse att UR:s inriktning, verksamhet och samverkansformer får utvecklas inom de områden där medierna kommer bäst till sin rätt i utbildningen. har i en skrivelse som ställts till den parlamentariska beredningen givit en beskrivning av den framtida utbildningsradion som en behovsstyrd verksamhet som bedrivs i nära samverkan med utbildningsmyndigheter och utbildningsanordnare. Den medvetenhet om utbildningsradions roll och den öppenhet för en väl fungerande samverkan med utbildningen i samhället som så klart kommer till uttryck i styrelsens skrivelse bör ses som en garanti för att utbildningsradions resurser på ett välbehövligt sätt kommer utbildningen till godo. I propositionen diskuteras även förhållandet mellan etersändning och annan distribution av utbildningsprogrammen. Möjligheterna att ersätta eller komplettera eterdistributionen med kassettdistribution bör undersökas. I besparingspropositionen 1983 fördes fram tankar på en övergång till kassettdistribution. I samband med riksdagsbehandlingen av propositionen uttalade utbildningsutskottet i sitt yttrande till kulturutskottet (KrU 1983/ Mot. 84:8) att det även fortsättningsvis måste ges garantier för att 35\ etersändning av utbildningsprogram för förskola, ungdomsskola, högskola och vuxenutbildning sker i viss omfattning och att de kan distribueras på goda sändningstider och kopieras fritt. Däremot bör kassettdistribution användas när detta är mer praktiskt. , som genomfördes i nära kontakt med användarsidan, kom fram till slutsatser som sammanfaller med de båda utskottens uppfattning. Enligt utredningen är eterdistributionen - om programmen skall vara tillgängliga för användarna på lika villkor - en väl fungerande och billig distributionsform. En utebliven etersändning innebär att många användaresärskilt i resurssvaga kommuner - går miste om utbildningsprogram som bidragit till att höja undervisningens kvalitet. Mot denna bakgrund finns det enligt min mening ingen anledning att nu frångå utbildningsutskottets uppfattning . Enligt proposition 1985/86:99 skall ett fjärde FM-nät byggas ut för att i huvudsak ställas till lokalradions förfogande. Även UR har en regional verksamhet med utbildningsprogram som sänds i lokalradion. Denna verksamhet har byggts ut väsentligt så att den nu omfattar hela landet. Utbyggnaden är emellertid mycket ojämn. Inom vissa lokalradioområden har UR endast deltidsanställda medarbetare. På det regionala och lokala planet är förutsättningarna för kontakt och samverkan med användarna särskilt goda. UR:s regionala verksamhet har bemötts mycket positivt av utbildningsanordnarna inom de olika regionerna. Detta gäller samtliga utbildningsområden. I samband med att lokalradioverksamheten byggs ut inom ett eget sändarnät är det angeläget att även den lokala utbildningsprogramverksamheten ges möjlighet till en meningsfull utveckling. För den skull är det angeläget att skapa förutsättningar för att UR:s regionala organisation kan byggas ut inom de lokalradioområden där bemanningen är otillräcklig. Utbildningsradion är självförsörjande i fråga om teknikresurser. I propositionen föreslås att det bör ankomma på moderbolaget att bestämma huruvida UR:s tekniska resurser för TV bör avvecklas. har i sin tidigare nämnda skrivelse framhållit att det är en verksamhetsmässigt betydelsefull fråga för UR om dess TV-produktion skall kunna genomföras med egen teknik som är avpassad och intränad för produktion av just utbildningsprogram eller om man skall vara hänvisad till ett annat bolags resurser och planeringsrutiner. Dessutom är UR för sin till utomstående utbildningsintressenter riktade beställningsproduktion beroende av tillgången till egen teknik. När denna fråga avgörs inom koncernen bör det således inte endast vara koncerngemensamma rationaliserings- och samordningsintressen som fäller utslaget. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om användningen av radio och TV i undervisningen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om det fortsatta utredningsarbetet kring utbildningsradions verksamhet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om eterdistributionen av UR:s program, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om UR:s regionala organisation i samband med en utbyggnad av FM-4, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om UR:s teknikresurser för TV-produktion. Hans Nyhage (m)