mot · G902319 · 1986-02-27 00:00:00 — m. fl. (fp) Ändring av reglerna för produktionskostnadsanpassad belåning m. m. vid beslut om statliga bostadslån (prop. 1985/86:95) I propositionen föreslås bl. a. ändrade regler för räntebidrag vid byggprojekt med höga överkostnader. Vi ser med oro på de stigande byggkostnaderna. De leder till att nybyggandet försvåras och till önskemål om ökade räntesubventioner för att byggandet skall kunna genomföras. I denna proposition liksom i regeringens övriga politik saknas tillräckliga åtgärder som kan leda till att byggkostnaderna hålls nere. Ett mer utförligt resonemang om byggkostnadsutvecklingen återfinns bl. a. i reservation i bostadskommitténs slutbetänkande. I propositionen saknas helt beskrivningar av i vilken grad överkostnader förekommer, hur de fördelar sig på olika upplåtelseformer, geografiskt, och vilka kostnader de medför i form av ökade räntebidrag. Även beskrivningen av förslagets konsekvenser för låntagarna liksom kostnaderna för stat och kommun behandlas mycket summariskt. Det är inte första gången som vi tvingas konstatera att regeringens propositioner om bostadspolitik är bristfälliga. Enligt massmediauppgifter som härrör från är gällande praxis att statliga lån i vissa delar av landet beviljas även om produktionskostnaden är över den schablonberäknade kostnaden (pantvärdet). För styckebyggda småhus beviljas dock bostadslån endast på grundval av den schablonberäknade kostnaden. Regeringen påpekar att det finns en risk för att det uppstår en okänslighet för överkostnader om räntebidrag beviljas även för dessa. Vi delar regeringens uppfattning och vill också påpeka att detta i praktiken innebär att lånereglerna är fördelaktigare för flerfamiljshus och gruppbyggda egnahem än för s. k. styckebyggda egnahem. Regeringens förslag att räntebidrag endast skall utgå med halva räntan för lån överstigande en viss nivå bör således kunna medverka till att skapa en viss press på byggkostnaderna. Regeringens förslag innebär följande: o För hyres- och bostadsrättshus föreslås fullt räntebidrag kunna utgå till en produktionskostnad som motsvarar av den schablonmässigt beräknade byggkostnaden. För kostnader föreslås räntebidrag motsvarande halva räntekostnaden utgå. o För gruppbyggda egnahem sätts en övre gräns för låneunderlaget på av den schablonmässigt beräknade kostnaden. För dessa lån beviljas fullt räntebidrag. o För styckebyggda småhus utgör den schablonmässiga kostnaden låneun Överkostnad medför således inte rätt till räntebidrag. kostnadsprövningen för styckebyggda småhus föreslås slopas. Detta innebär således att vid byggande av hus som upplåts med hyres- eller bostadsrätt samt för gruppbebyggda egnahem beräknas räntebidraget på ett låneunderlag som kan innehålla en överkostnad på . När en enskild person bygger ett småhus finns dock ingen möjlighet att få räntebidrag som motsvarar överkostnaden. Det är givetvis inte önskvärt att finansieringsvillkoren varierar på detta sätt. är det rimligt att införa en avtrappning av räntebidragen. Vi anser dock att denna bör utformas så att räntebidrag motsvarande halva räntan utgår för överkostnader för hus som upplåts med hyres- eller bostadsrätt. För egnahem uppnås genom avdragsrätten en motsvarande minskning av räntekostnaden. Helt räntebidrag kommer således med vårt förslag aldrig att kunna utgå för överkostnader. Detta innebär en starkare press att hålla byggkostnaderna nere och medför en mer likartad behandling av olika typer av byggprojekt. Vi anser att det finns anledning att överväga om den produktionskostnadsanpassade belåningen inte helt bör avskaffas. Det nuvarande låneberäkningssystemet med ett lånetak infördes i sin första utformning . Metoden har därefter genomgått åtskilliga förändringar för att anpassa den till förändringar i fråga om prisnivå, husutformning m. m. Den grundtanke på vilken systemet med ett lånetak vilar är att det i princip skall avspegla normalkostnaderna för olika typer av hus med normal standard. Beräkningsmetodens resultat skulle hållas något i underkant eftersom det har antagits att lånetaket därigenom skulle verka återhållande på kostnadsutvecklingen. ökade skillnaden mellan låneschablonerna och de faktiska kostnaderna. Införandet av den produktionskostnadsanpassade belåningen 1980 var en nödvändig åtgärd när låneschablonerna inte stod i rimligt förhållande till kostnaderna för den aktuella produktionen. Den underbelåning av projekt som den bristande följsamheten i lånetaket förorsakade medförde förseningar och förskjutningar i produktionen. Att de uppkomna överkostnaderna utgjorde det allvarligaste problemet har klarlagts bl. a. i en studie av (M 80:14) rörande hinder för igångsättningen av planerat bostadsbyggande i . Skillnaden mellan låneberäkningsmetodens resultat och de faktiska kostnaderna har sedermera påvisats även av byggprisutredningen och byggkostnadsutredningen . Innebörden av denna proposition är att systemet med produktionskostnadsbelåning permanentas. Den mer eller mindre nödtvungna åtgärden för att övervinna en kris inom bostadsbelåningen görs till ett fast element för framtiden. Man kan mot denna bakgrund fråga sig om regeringen har givit upp hoppet om att få tillgång till ett låneberäkningssystem med de förr eftersträvade egenskaperna. Den översyn av belåningssystemet som det hänvisas till i propositionen (s. 4) har till syfte att göra belåningsreglerna mer överskådliga Några förbättringar i meningen en rimlig precision i Mot. 1985/86:319 beräkningsmetoden förefaller inte vara avsikten med översynen. Vi vill ha en översyn av möjligheten att ådstadkomma en beräkningsmetod av hög kvalitet som gör det möjligt att avskaffa den produktionskostnadsanpassade belåningen. Oavsett hur denna utformas finns det en risk för att denna leder till ökade produktionskostnader och därmed ökade kostnader för staten. Om staten endast lämnar räntebidrag som motsvarar den schablonmässigt beräknade kostnaden bör det ändå finnas tillräckliga incitament för att hålla kostnaderna nere. Det råder i många kommuner balans på bostadsmarknaden eller ett utbudsöverskott. Marknadsförhållandena innebär i sig en press på kostnaderna. Ett avskaffande av produktionskostnadskontrollen skulle också innebära en väsentlig förenkling av hanteringen av ansökningar om statliga bostadslån. Det kan dock finnas skäl även på kort sikt för en översyn av nivån på den schablonmässigt beräknade kostnaden. Det kan eventuellt finnas ett behov av en viss ökning. En utformning av räntebidragen enligt vad vi föreslår ovan innebär också en besparing som skapar ett utrymme för en uppräkning av schablonkostnaden. I propositionen anges att de föreslagna åtgärderna sammantaget torde leda till att statens utgifter för räntebidrag blir lägre än med oförändrade villkor. Det är givetvis svårt att säkert uttala sig om vilka effekter de föreslagna åtgärderna får. De förslag som redovisas i denna motion syftar till en ytterligare begränsning av statens utgifter. Med stöd av det ovan anförda yrkas 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om en översyn av låneberäkningsmetoderna och den produktionskostnadsanpassade belåningen enligt vad som anförs i motionen, 2. att beslutar om ändring i reglerna för beräkning av räntebidrag i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om nivån för den schablonmässigt beräknade kostnaden. () ()