mot · G902ub243 · 1986-01-24 00:00:00 — m. fl. (s) Fördelningen av skolledarresurserna Den statliga regleringen av skolchefstjänsterna och statsbidragen för dessa tjänster har upphört fr. o. m. . Detta innebär att skolchefsfunktionen - till skillnad från skolledarfunktionen i övrigt - fortsättningsvis är en helkommunal angelägenhet och att den statliga regleringen på detta område inskränker sig till föreskrifter om att det i varje kommun skall finnas en skolchef och att uppdraget att vara skolchef skall kunna läggas på en rektor i de kommuner som dittills inte behövt ha någon skoldirektör. I anslutning till beslutet om skolchefstjänsterna beslutade dessutom om nytt statsbidragssystem för skolledare att gälla fr. o. m. . I det nya bidragssystemet sammanförs resurserna för rektor/ studierektor, tillsynslärare och specialfunktionärer till en skolledningsresurs. Denna samlade resurs får, inom vissa ramar, disponeras av den lokala skolstyrelsen av den lokala skolstyrelsen utifrån förutsättningar och behov. Båda dessa riksdagsbeslut har visat sig få betydande negativa konsekvenser för främst mindre kommuner (mindre än 30 skolpoäng). Anledningen härtill är att den tidigare skolchefsorganisationen i dessa kommuner med rektor tillika skolchef skapat en otillfredsställande arbetssituation, eftersom rektorsuppgifterna blivit eftersatta. beslut om kommunalisering av skolchefstjänsterna innebär därför ingen förbättring i det avseendet för de mindre kommunerna. Vidare har det visat sig att den nya skolledarresursen, vid beräkningar som bl. a. länsskolnämnden i gjort, i praktiken innebär minskade statsbidrag till skolledare för i första hand de mindre kommunerna. Flertalet av kommunerna i länet mister bidrag motsvarande ca en heltidstjänst. Beräkningar har då gjorts utifrån nu gällande statsbidrag och hänsyn således tagits till den frysning som tidigare införts i avvaktan på det nya statsbidragssystemet. I detta läge, med en fortsatt otillfredsställande skolchefsorganisation och en minskad skolledarresurs, har de mindre kommunerna i bl. a. sökt att i första hand finna organisatoriska och praktiska lösningar i syfte att bibehålla nuvarande antal tjänster. Kommunerna är i det arbetet inte främmande för att tillskjuta kommunala medel för att uppnå det syftet. Förslag har därför utarbetats som förenklat innebär att kommunerna inrättar och finansierar skolchefstjänster omfattande och att mellanskillnaderna upp till heltid skall kunna utgöras av skolledaruppgifter och finansieras ur skolledarresursen. Vidare pågår också översyner av skolledarorganisationen i övrigt i syfte att bibehålla nuvarande antal rektors- och En sådan organisatorisk lösning medför en önskvärd renodling av arbetsuppgifterna för såväl skolchef som för skolledarna i övrigt. En sådan lösning har dock visat sig ogenomförbar, eftersom nu gällande bestämmelser inte medger att kommunen använder delar av skolledarresursen till att delfinansiera en . I budgetpropositionen (prop. 1985/86:100, Bil. 10, s. 96) framhåller statsrådet att han inte är beredd att följa ett sådant förslag. Han förordar i stället att en kommun vars skolväsende omfattar ett lägre poängtal än 130 skolpoäng och som inte har en heltidsanställd skolchef, får utöka skolledarresursen motsvarande högst en halv skolledartjänst. För denna utökning utgår inte statsbidrag utan denna utökning skall finansieras av kommunen. Förslaget innebär enligt vår uppfattning ett avsteg från intentionerna i beslut om kommunalisering av skolchefstjänsterna. Beslutet grundades nämligen bl. a. på den uppfattningen att frågan om skolchefsuppgifternas innehåll och omfattning fortsättningsvis är en angelägenhet. Kommunerna skall därför ha full frihet att utifrån lokala förutsättningar och behov fatta beslut i dessa frågor. Förslaget innebär att de mindre kommunerna inte skall ges denna frihet fullt ut. Den praktiska konsekvensen av förslaget blir att dessa kommuner har att välja mellan skolchefstjänst på hel- alternativt halvtid om man inte vill bibehålla nuvarande ordning med rektor tillika skolchef. Vi finner detta anmärkningsvärt att en mindre kommun som t. ex. bedömer sitt behov av skolchefstjänst till inte skall ha praktiska möjligheter att genomföra detta. Vi föreslår i stället att de mindra kommunerna ges möjlighet att ur skolledarresursen disponera medel mosvarande högst en halv skolledartjänst till att delfinansiera en . De delar som disponeras ur skolledarresursen skall också motsvara en reell arbetsinsats och således inte bidra till utförandet av kommunala arbetsuppgifter. En sådan lösning på problemet för de mindre kommunerna innebär att även dessa kommuner ges möjlighet att själva besluta om omfattning och innehåll för skolchefsfunktionen efter egna lokala behov och förutsättningar, som de också ges möjlighet att skapa en rationell och praktiskt fungerande skolledarorganisation, eftersom skolchefsuppgifterna inte inkräktar på skolledaruppgifterna i övrigt. Sammanfattningsvis föreslår vi alltså att kommuner med lägre poängtal än 130 skolpoäng och som vill inrätta ges möjlighet att ur skolledningsresursen disponera medel motsvarande högst en halvtids skolledartjänst och att de medel som disponeras skall motsvara en reell arbetsinsats. Fördelarna med en sådan ordning är att samtliga kommuner ges samma möjligheter att beträffande skolchefstjänster själva besluta om omfattning och innehåll utifrån lokala behov och förutsättningar. Vidare att de mindre kommunerna ges en praktisk och reell möjlighet att komma till rätta med de problem som tjänsterna som rektor tillika skolchef skapat och skapar. 1985/86 Ub243 Med hänvisning till vad vi anfört i motionen hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad vi anfört i motionen angående fördelning av skolledarresurserna. () () 1985/86 Ub243