ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Bo506 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: Bo506 () Effekterna av ny plan- och bygglagstiftning Det förslag till ny plan- och bygglagstiftning som regeringen har lagt fram, innebär stora förändringar jämfört med dagens lagstiftning på området. Det leder till väsentliga positionsförflyttningar mellan de olika intressenterna. Förslaget innebär att kommunernas ställning stärks. Detta har i och för sig ansetts ligga i tiden med önskemålen om en ökad decentralisering men det har också skapat en betydande oro för vad lagstiftningen kommer att innebära. Ett decentraliserat beslutsfattande kan skapa möjligheter att lagen kommer att tillämpas olika kommunerna emellan. Likheten inför lagen kan därför komma att bli lidande. Det finns också på många håll en stor oro för att kommunerna kommer att lägga restriktioner på jordbruks- och skogsbruksmark på ett sådant sätt att näringarna blir lidande. Ersättningsreglerna har också utformats så att kommunerna inte behöver ta fullt ekonomiskt ansvar för de restriktioner man inför. Övergångsproblemen mellan gammal och ny lagstiftning är utomordentligt svårlösta. Framför allt gäller detta frågan om hur gamla planer skall hanteras i det nya systemet. Genom att den nu gällande eviga byggrätten försvinner, blir fastighetsägaren beroende av kommunens vilja att ge honom fortsatt byggrätt för icke utnyttjade byggrätter i gamla planer, dvs. i sådana planer som har fastställts . Detta har skapat stor oro och osäkerhet. Departementschefen förutsätter i propositionen att kommunerna kommer att utnyttja sin stärkta ställning med förstånd och det finns i och för sig ingen anledning att betvivla detta. Däremot finns det all anledning att utvecklingen noga följs upp. får en sådan uppgift men med hänsyn till lagstiftningens komplexa natur och stora betydelse i ekonomiskt hänseende bör lagstiftningens effekter följas upp av en parlamentarisk kommitté med expertmedverkan. bör därför ge regeringen till känna att en sådan kommitté bör tillsättas med uppgift att följa lagstiftningens effekter under en övergångstid, förslagsvis från lagens ikraftträdande. Speciellt bör denna kommitté noga följa kommunernas arbete med utarbetandet av översiktsplaner samt hur övergångsproblematiken mellan gammal och ny lagstiftning hanteras. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att en särskild kommitté bör tillsättas i enlighet med vad som anförts i motionen med uppgift att följa effekterna av ny plan- och bygglagstiftning. 1985/86 Bo506
mot · G902Bo507 · 1986-01-22 00:00:00 — i m. fl. (m) Viss ändring i bygglagen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86: Jo307 hemställs att beslutar att 136a § byggnadslagen (BL) ändras i enlighet med vad som i motionen anförts. L. () i im) () () () () () () ()
mot · G902Bo508 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Bo508 och () Bullerstörningar Sanitär olägenhet är enligt hälsoskyddslagen en störning som kan vara skadlig för människans hälsa och som inte är ringa eller tillfällig. Frågan om huruvida en störning skall anses vara ringa eller ej är beroende av hur människor i allmänhet uppfattar störningen. Härvidlag kan det finnas betydande skillnader mellan olika människor. Många människor lider av överkänslighetsreaktioner. Störningar som ger upphov till sådana reaktioner hos många människor kan betraktas som sanitär olägenhet. Ett hänsynstagande till människor som är något känsligare än normalt skall alltså göras vid bedömningen av vad som är sanitär olägenhet. I praxis har det visat sig att bullerstörningar mycket ofta förorsakar besvär för människor som kanske är något känsligare än normalt dvs. att även godkända värden ofta ger klagomål i bostäder särskilt när det gäller lågfrekvent ljud från fläktar, kompressorer o. d. Byggnormens 30 å (A) kan vara uppfylld men många människor störs ändå och har svårt att hos myndigheterna få gehör för sina klagomål. är det enligt den tekniska sakkunskapen i allmänhet inte omöjligt att genom olika åtgärder sänka ljudnivån på störande fläktar m.m. Med hänsyn härtill synes det vara angeläget att se över de regler som gäller i fråga om bullerstörningar. Med stöd av det anförda yrkar vi att hos regeringen begär att statens planverk får i uppdrag att i samråd med och göra en översyn av reglerna för godkända bullervärden.
mot · G902Bo509 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86: Bo509 () Förbud mot utbyggnad av Nedre Långan i Såsom framhålls i den moderata partimotionen 1985/86:66 är naturresurslagen onödig. Det lagskydd som är nödvändigt för en förnuftig hushållning med naturresurserna och för bevarande av värdefulla naturområden inryms i den övriga lagstiftningen som reglerar natur och miljö. Dessutom är lagen oklar och kan leda till olika tolkningar i kommunerna. Det är svårt att förutsäga vilket skydd lagen medför även för naturvårdsintressena. Vid behandlingen av proposition 1984/85:120 om komplettering av plan för fortsatt vattenkraftsutbyggnad beslöt med anledning av motioner om vissa ändringar i propositionen. Sålunda beslöts bl. a. att Nedre Långan i genom moderat initiativ inte skulle tas med i planen för vattenkraftsutbyggnad. Om majoritet beslutar att godkänna förslaget till naturresurslag, bör därför med anledning av tidigare beslut Nedre Långan ingå i de vattenområden, som i 3 kap. 6 § i lagen om hushållning med naturresurser undantas från utbyggnad. Med hänvisning till ovanstående hemställs att vid behandlingen av proposition 1985/86: 3 beslutar att Nedre Långan skall ingå bland de vattenområden som uppräknas i 3 kap. 6 § i förslaget till lag om hushållning med naturresurser m. m.
mot · G902Bo510 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Bo510 () Beaktande av klimatet vid bebyggelseplanering Ur energisynpunkt är det viktigt att bebyggelse anpassas till klimatdata. Undersökningar visar att det finns stora besparingar att göra vad gäller energikostnader om bebyggelse anpassas till klimatologiska data. I proposition 1985/86:1 ny plan- och bygglag 3 kap. 3 § sägs att Byggnader skall medge god hushållning med energi. I lagtexten nämns dock inte något om detta i sammanhanget. Motivtexten till nämnda paragraf utvecklar dock detta. Där står bl. Byggnaders placering i förhållande till väderstreck, rådande vindar, befintlig växtlighet, topografi m.m. samt byggnaders utformning, t. ex. fönsterplacering, skuggande byggnadsdelar m.m., har viss betydelse för möjligheten att nå en god energihushållning. Byggnaders placering och utformning bör därför ägnas uppmärksamhet också från energihushållningssynpunkt. Kravet i första stycket att byggnader skall medge god hushållning med energi innebär - utöver krav på en väl fungerande klimatskärm att byggnader skall placeras på ett sätt som främjar god energihushållning. Enligt mitt förmenande bör det i lagtexten klart framgå att klimatdata enligt ovan skall beaktas vid bebyggelseplanering. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar att 3 kap. 3 § första stycket i förslaget till ny plan- och bygglag kompletteras med följande mening: Särskilt skall klimatdata beaktas.
mot · G902Bo511 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Bo511 och () Möjlighet att lokalt förhindra miljöstörande anläggningar Provborrningarna med avsikt att anlägga en avfallsplats för använt kärnbränsle i Klipperås har länge oroat människorna främst inom Nybro- och Emmabodabygderna. Oron har blivit ännu större sedan regeringen lagt förslag om att slopa kommunernas rätt att stoppa miljöstörande anläggningar. Detta är en berättigad och i högsta grad motiverad oro som man ger uttryck för. Blir Klipperås den slutliga platsen för kärnkraftsavfallet vore det mycket allvarligt. Nybro- och Emmabodabygderna skulle då bli platsen för en av världens största och farligaste avfallstippar. Faran för att bl. a. grundvattnet kan bli förgiftat i samband med en sådan anläggning är uppenbar. Därför måste självklart befolkningen även i fortsättningen ha rätt att sätta stopp för anläggningar som innebär att man får en atomsopstation i sin bygd. måste därför avvisa regeringens förslag till begränsningar av det kommunala vetot. Med den lagändring som regeringen föreslagit framstår det kommunala vetot som tämligen värdelöst. Lagförslaget ger helt enkelt regeringen möjligheter att köra över mycket starka lokala opinioner. För har det alltid varit en huvudfråga att slå vakt om den kommunala självstyrelsen. Genom denna ges människorna möjligheten att påverka sin miljö. Den av regeringen föreslagna inskränkningen i den kommunala vetorätten rycker däremot undan grunden för människornas möjligheter att själva kunna påverka sin hembygds miljö. Att lokala opinioner kan kanaliseras och påverka besluten är av stort värde för demokratins livskraft. Det har stor betydelse för folks inställning till politiken och politikerna. Därför finns det enligt vår uppfattning mycket goda skäl för att den kommunala vetorätten bevaras. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att andra stycket i 4 kap. 3 § i lag om hushållning med naturresurser m. m. utgår.
mot · G902Bo512 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Bo512 m. fl. Skärpta krav för installation av direktverkande el Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86: N 447 hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om skärpta krav för installation av direktverkande el, 2. att beslutar att avslå proposition 1985/86: 3 med förslag om inskränkning i den kommunala vetorätten och uttala att denna skall gälla anläggningar i hela kärnbränslecykeln i enlighet med vad som anförts. . Åsling (c) () (c) () P.-O. ()
mot · G902Bo513 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Bo513 m. fl. Skydd av de fyra outbyggda Norrlandsälvarna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86: Jo777 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skydd för de fyra outbyggda Norrlandsälvarna. () ()
mot · G902Bo514 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Bo514 i och () Begreppet riksintresse Begreppet riksintresse blev vedertaget och framfördes första gången i proposition 1972:111 om fysisk riksplanering. I denna proposition gavs uttryck för att det redan då rådde knapphet på en del av de mest värdefulla naturtillgångarna i vårt land. Rätt eller inte sades att bara en begränsad del av vår långa kust är obebyggd och allmänt tillgänglig för bad och rekreation. Fjällvärldens stora markområden var visserligen till stor del orörda men ändå i behov av skydd. Beträffande riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen uttrycker sig propositionen på följande sätt: De riktlinjer som bör fastställas för den fysiska riksplaneringen bör ta sikte på sådana naturtillgångar där rikssynpunkterna och den stora allmänhetens intresse har stor tyngd. Det gäller just kusterna, fjällvärlden och vissa vattendrag. Det framgår någorlunda klart att ingen då förutsatte att vi skulle få önskemål om att i stort sett hela skulle betraktas som ett riksintresse. Tanken att för oss svenskar i olika avseenden är unikt och därför bör betraktas som ett riksintresse är inte orimlig. Däremot är den konstruktion som den fysiska riksplaneringen öppnade vägen för genom att låta all areell tillgång utom skogsmarken bli betraktad som riksintresse naturligtvis orimlig. har det från skogsbrukets sida framförts att deras intressen i konkurrens med bl. a. jord- och vattenområden inte tillräckligt kan hävdas. Skulle deras propå om att också bli riksintresse bifallas framstår tanken om riksintressen som oseriös. Det finns för den skull anledning att nu - - erinra sig de mera genomtänkta motiven bakom begreppet riksintresse. Det ter sig nu mest naturligt att riksintressen i dess nuvarande form upphör att gälla. På nytt skulle då de speciella guldkorn som man fortfarande vill skydda få ett i jämförelse med riksintressen liknande skydd. Vi utgår från att de stora areella näringarna i kraft av sin omfattning och samhällsekonomiska betydelse liksom andra mera speciella intressen som det rörliga friluftslivet borde kunna hävda sig utan att omfattas av detta skydd. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en omvärdering av begreppet riksintresse. L. () () 1985/86 Bo514
mot · G902Bo518 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Bo518 och () Skadeersättningen enligt Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86: Jo798 hemställer vi att beslutar att i intas bestämmelser med innebörd att vid bedömande av om ersättningströskeln vid skada har överskridits skall även beaktas förordnande enligt annan lagstiftning.
mot · G902Bo519 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Bo519 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N454 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att ytterligare studier inte bör göras rörande utbyggnad av de skyddade älvsträckor och outbyggda älvar som finns upptagna i den fysiska riksplanen. () ()
mot · G902Bo520 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Bo520 m. fl. Jämställdhet mellan kvinnor och män i samhällsplaneringen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:A608 hemställer vi att begär att regeringen i det aviserade förslaget till plan- och bygglag i lagtexten skriver in att en utgångspunkt för samhällsplaneringen skall vara att skapa förutsättningar för jämställdhet mellan kvinnor och män. () () P.-O. () ()
mot · G902Fi202 · 1986-01-13 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi202 () Exportdepositionerna för skogsprodukter Exportdepositioner för skogsprodukter skall enligt lagen (1984:502) återbetalas eller den tidigare dag som regeringen föreskriver eller i särskilda fall beslutar. Med beaktande av den försämrade lönsamhet som råder inom skogsnäringen, är det inte realistiskt att branschens företrädare tvingas deponera belopp för statens räkning. Effekterna av denna tvångsinlåning kan jämställas med en form av beskattning. Regeringen har avslagit ett antal dispenser om förtida återbetalning av redan inbetalade depositioner. Finansministern har som svar på en fråga av den moderate riksdagsledamoten uttalat att de som medgetts dispens eller förtida återbetalning i huvudsak har varit sågverk med svag ekonomi eller med stort investeringsbehov. Regeringen har för ett sågverksföretag i kommun utan motivering avslagit en ansökan om förtida återbetalning. Det är ett välskött sågverksföretag, som är beläget i en kommun och i ett län som skriker efter nya arbetstillfällen. Företaget har i sin ansökan angivit likviditetsskäl och investeringsbehov. Det är i grunden fel att det privata näringslivet, som skall vara motorn i ett väl fungerande samhällssystem, skall vara beroende av politikerna på vilket sätt och företagets resurser skall kunna utnyttjas. Den socialdemokratiska regionalpolitiken blir inte trovärdig, när den, som i angivet fall, inte alls ligger till grund för beslut i angivet ärende. Eftersom saklig grund för exportdepositioner beträffande skogsprodukter över huvud taget saknats, föreslår jag i första hand att inbetalade depositioner återbetalas. I den mån majoritet är av annan uppfattning, föreslår jag, att uttalar att regionala hänsyn också skall ligga till grund för beslut om förtida återbetalning av ifrågavarande depositioner. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att beslutar att upphäva lagen (1984:502) om exportdepositioner för skogsprodukter och att inbetalade depositioner omgående återbetalas, 2. att beslutar att, i den mån min hemställan under punkt 1 inte vinner bifall, som sin mening ge regeringen till känna att vid beslut om förtida återbetalning av ifrågavarande exportdepositioner Mot. hänsyn skall tas till regionala omständigheter.
mot · G902Fi203 · 1986-01-03 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi203 m. fl. (m) Bilkrediter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:T209 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om avskaffande av den reglering av bilkrediter som sker via bilkreditförordningen. Per Stenmarck (m) () () () 1 1985/86.3 sami.
mot · G902Fi204 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi204 () En skrift om inflationens verkningar Mycket behöver ej ordas om att inflationen bör bekämpas med all kraft. Men även uppfattningen att man kan kompensera sig för inflationen bör bekämpas med all kraft. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar begära att regeringen låter utarbeta och till hela svenska folket sprida en upplysningsskrift, vars huvudtanke är: Kompensation för inflation - en illusion.
mot · G902Fi206 · 1986-01-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi206 m. fl. Generellt frisläpp av investeringsfonderna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N216 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om generellt frisläpp av investeringsfonderna, 2. att hos regeringen begär förslag till förändringar i reglerna för de s. k. förnyelsefonderna i enlighet med vad som i motionen anförs. L. () () ()
mot · G902Fi209 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi209 och () Utnyttjandet av investeringsfonder län ingår inte i något stödområde. Den enda form av regionalpolitisk stöd som kan komma i fråga är därför investeringsbidrag till investeringar inom industrin. Sydöstra och inte minst län har dock under upplevt en befolknings- och sysselsättningsutveckling som i många avseenden är lik Norrlandslänens. I de nordvästra delarna av län (kommunerna ) har en långvarig strukturomvandling medfört en kraftig befolknings- och sysselsättningsminskning. Träindustrin dominerar starkt i de tre kommunerna och det finns stor sannolikhet för att ytterligare företagsnedläggningar och sysselsättningsinskränkningar kommer att ske. Näringslivet är svagt differentierat och det finns få företag som har planer på expansion. har som följd av varvsnedläggningen och sysselsättningsinskränkningar i ett par av kommunens största företag hamnat i en krissituation, som fått som följd en hög arbetslöshet vilken visat sig mycket svår att åtgärda. Också i , särskilt i norra delen av kommunen, har svåra sysselsättningsproblem uppstått. I det regionalpolitiska beslut som tog 1985 finns östra som ett av de områden utanför stödområdena som bedöms som ett problemområde och där det vore befogat att göra särskilda insatser. i län har prioriterat tilldelade medel för regionala utvecklingsinsatser till de tre kommunerna i nordvästra länsdelen, till och kommuner. Denna prioritering gäller både medel för projektverksamhet och för investeringsbidrag. möjlighet att besluta om investeringsbidrag inskränker sig dock till nivån av den totala kostnaden för nyinvesteringar i byggnader och maskiner, förutsatt att detta ger nya arbetstillfällen. För att främja investeringsbenägenheten i regioner med sysselsättningsproblem utanför stödområde menar vi att det borde finnas möjlighet att för samma objekt kombinera investeringsbidrag och ianspråktagande av egna investeringsfonder. Enligt anvisningar som statens industriverk utfärdat för handläggningen av investeringsbidrag kan utanför stödområde generellt inte regionalpolitisk stöd, i detta fall investeringsbidrag, och utnyttjande av egna investeringsfonder kombineras. har dock möjlighet att medge en sådan kombination efter särskild framställning. Huvudregeln är dock att stor restriktivitet skall tillämpas för ett sådant samutnyttjande. Mot bakgrund av de negativa verkningar som strukturomvandlingen inom Mot. näringslivet fått särskilt i norra och mellersta delen av län och mot Fi209 bakgrund av de höga arbetslöshetssiffrorna i detta område föreslår vi att på förslagsvis generellt medgivande lämnas att i norra och mellersta län för samma objekt utnyttja både investeringsbidrag och utnyttjande av egna investeringsfonder. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar i enlighet med vad som i motionen anförts om utnyttjande av egna investeringsfonder. () ()
mot · G902Fi210 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi210 m. fl. (c, m, fp) Ett av motiven för införandet av de kollektiva löntagarfonderna 1983 var att "i första hand genom s. k. vinstdelning bidra till att bryta den onda cirkel som består i att höga vinster alltid tenderar att följas av kraftig löneglidning vilket i sin tur leder till högre inflation och försämrad tillväxtkraft". Ett annat av de uppsatta målen var att "ge löntagarna ett direkt ansvar för riskkapitalets användning och allokering som de får del i framtida vinster och ett ökat inflytande". Eller annorlunda uttryckt skaffa de fackliga organisationerna ett ytterligare inflytande över kapitalets användning. Detta mål framträder också allt tydligare i takt med att de andra motiven förbleknar. Och detta mål gäller inte bara de stora företagen utan de olika löntagarfonderna söker sig nu in även på småföretagsområdet, vilket betyder att småföretagen genom vinstdelningsskatten får betala sin egen "socialisering". Denna utveckling pågår som hela landets resurser bör sättas in på att rätta till den grundläggande obalansen i ekonomin. För att ekonomin skall komma i bättre balans krävs en ökad framtidstro inom näringslivet. Detta gäller inte minst i de mindre och medelstora företagen. Där tas besluten om investeringar av människor som själva byggt upp sin rörelse och därför mer direkt är beroende av vad som väntar . De beslut som tas i denna företagskategori är också av avgörande betydelse för sysselsättningen. skapas av de nya jobben i det privata näringslivet i mindre och medelstora företag. Den enda garantin som dessa företag har för att få konkurrera på likvärdiga villkor är att marknaden är fri. finns ett stort antal offentliga konkurrenshinder som försvårar småföretagens villkor. Och tyvärr tycks antalet snarare öka än minska. Med den inställning till fri företagsamhet byggd på enskilt ägande som visats från delar av den fackliga rörelsen finns det befogad anledning att befara att de kollektiva löntagarfonderna successivt kommer att förstärka dessa konkurrenshinder. Därför bör de kollektiva löntagarfonderna avvecklas. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar avskaffa de kollektiva löntagarfonder som infördes genom proposition 1983/84:50. Hans Nyhage (m) 1985/86 Fi210 () ()
mot · G902Fi212 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi212 och () Avveckling av löntagarfonderna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Sk287 hemställer vi att hos regeringen anhåller om följande förslag för att underlätta småföretagens villkor: Löntagarfonderna bör avvecklas. () ()
mot · G902Fi215 · 1986-01-27 00:00:00 — m. fl. (c) Löntagarfonderna 1985/86 Fi215217 har vid upprepade tillfällen krävt att de fem löntagarfonderna skall avskaffas. I avvaktan på att beslut om avveckling vinner majoritet i vill vi framhålla vissa synpunkter. Den budgetproposition som regeringen har lagt fram innehåller inga offensiva regionalpolitiska insatser. I stället har generella besparingar gjorts av anslagen oberoende av effekten på verksamhet eller region. Här kan nämnas statsbidragen till kollektivtrafiken och resultatutjämningsbidrag till flygplatser om vilka flera motioner inlämnats. Borttagandet av dessa statsbidrag förstärker ytterligare de regionala skillnader som vi har i landet. Ett annat exempel är minskningen av anslagen till hantverk och hemslöjd som får en förödande effekt på småföretagandet inom dessa näringar och då slår hårdast mot redan tidigare utsatta regioner. Till löntagarfonderna avsätts just nu ca . Det har visat sig att löntagarfonderna har haft största effekten på aktiemarknaden genom en kraftig förstärkning av de börsnoterade aktierna. Vi vill därför peka på möjligheten att avstå från avsättningar till löntagarfonderna och i stället förstärka budgeten med dessa medel för att möjliggöra offensiva regionalpolitiska insatser och andra fördelningspolitiska insatser i samhället. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att de kollektiva löntagarfonderna skall avskaffas, 2. att - därest detta yrkande ej vinner bifall beslutar att de medel som är avsedda att avsättas till löntagarfonderna fr. o. m. /87 skall tillföras statsbudgeten. () ()