mot · G902n446 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N446 m. fl. Energipolitiken Mot.1985/86 Omställningen av det svenska energisystemet, från ett extremt utlandsberoende och slösaktigt användande till större inhemsk produktion och ökad hushållning, har hunnit en lång bit på väg , då energifrågorna på allvar började diskuteras. Det är en glädjande attitydförändring i de flesta läger, som börjar ge praktiska resultat. Men fortfarande finns det inflytelserika grupper, såväl inom politiska partier och statliga och kommunala verksamheter som inom det privata näringslivet, som arbetar för en annan linje i energipolitiken än den som fastslagits genom riksdagsbeslut efter folkomröstningen om kärnkraft. Deras verksamhet tar sig uttryck i krav på fortsatt användning av kärnkraft , fortsatt utbyggnad av orörda älvar, ökad elkonsumtion, ökad bilism, nya motorvägsbyggen m. fl. I motsvarande grad motsätter de sig alltför snabb utveckling av alternativ energiproduktion, hushållningsåtgärder som hotar energiavsättningen, överföring av transporter från väg till järnväg och sjöfart osv. Det finns således fortfarande två huvudlinjer i energipolitiken, och vilken som skall bli den dominerande för framtiden avgörs av hur snabbt det gamla, dåliga energisystemet kan avvecklas och det nya, goda kan etableras, så att någon återvändo är möjlig. Det är mot denna bakgrund som vpk tar ställning till förslagen inom energiområdet i regeringens budgetproposition. Det finns många positiva förslag som syftar till en omläggning av energisystemet i den riktning som vpk länge förespråkat. Men det allmänna omdöme som vpk måste ge är att åtgärderna inte är tillräckligt omfattande och tidsplanerna alltför långt utdragna för att helt säkerställa den nya energipolitiken och hindra en fortsatt utveckling enligt det gamla mönstret. Kärnkraft, energihushållning och elförsörjning. En nyckelfråga i energipolitiken är fortfarande avvecklingen av kärnkraften. Så länge elkraft från det stora kärnkraftsprogrammet dumpas på den svenska energimarknaden, kommer utveckling och användning av alternativa energislag, både inhemska och importerade, att förhindras och försvåras. Den plan för kärnkraftens avveckling som energiministern redovisat i det nytillsatta energirådet måste fastläggas och genomföras snabbare än vad som föreslås. Enligt vpk:s mening finns det underlag för att kunna lägga fast en plan för hushållning och alternativ energiproduktion. Den bör kunna presenteras , 1987, och bör den s. k. 1 1985/86. omställningsplanen, som visar hur de olika reaktorerna fasas ut, kunna presenteras. Vpk har , senast i motion 1984/85:2208, lagt förslag om hushållning med framförallt elenergin. Det är därför tillfredsställande att regeringen nu är beredd att lägga fram en preciserad plan på detta område. Också när det gäller alternativa energikällor har vpk hävdat att det behövs en planmässig introduktion. I motion 1984/85:2639 har vpk föreslagit att ett stort statligt vindkraftsprogram skall sättas igång. Det förslaget är än viktigare , när vindkraften internationellt erövrar allt större marknader och en nation som vårt grannland byggt upp en exportindustri på området, som tillför det /år. Det avtal om utbyggnad av vindenergin som regeringen träffade med kraftindustrin är inte tillräckligt offensivt och överlåter framför allt initiativet till den på ett sätt som inte kan accepteras. Utan någon som helst planläggning för ersättning av förlorad elproduktion är det möjligt och angeläget att tas ur drift. Det är inte brist på el som är det stora problemet i det svenska energisystemet. De 75 milj. kr. som preliminärt beräknats för byte av ånggeneratorerna i bör inte beviljas av . Också förslaget till anslag till ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer på 180 milj. kr. Vpk stödde förslaget om bibehållande och förstärkning av statens kärnbränslenämnd (SKN) vid behandling av propositionen om riktlinjer för energipolitiken . Men vpk har också framfört kritik mot finansieringslagens utformning, återlånerätten och säkerheten för lån genom inteckningar i reaktoranläggningar. De i den ovannämnda energipropositionen utlovade förslagen om regleringen av dessa frågor skjuts nu ytterligare . Det är otillfredsställande att dessa viktiga frågor ännu inte fått någon lösning. Än mer beklagligt är det att den avgift som kraftbolagen skall betala in för den kommande avvecklingen är så låg som /producerad kWh. aviserar energiministern en proposition i frågan . 1 avvaktan på den bör åtminstone nu fattas beslut om att avgiften från kraftbolagen till SKN höjs till /kWh fr. o. m. Frågan om SKN :s uppgifter fäster direkt uppmärksamheten på det mycket större problemet med kärnkraftsavfallets hantering, eventuella användning och sambandet kärnkraftkärnvapen. Det finns mycket lite eller ingenting nämnt om dessa viktiga frågor i regeringens budgetproposition. Men de måste lyftas fram och regeringen måste redovisa läget så att svenska folket får veta vad som pågår. Vad händer således med det avfall från de svenska reaktorerna som har skickats till upparbetningsanläggningarna vid i och till La Hague i ? Pressuppgifter har talat om svenska kontakter med bl. a. , om att de skulle överta en del av ansvaret för det svenska avfallet i La Hague mot att tar emot och slutförvarar deras avfall från s. k. MOX-bränsle (Mixed Oxide Fuel), som använts i de tyska reaktorerna. Likaså har uppgifter cirkulerat om att , som stöd till ASEA-Atom i konkurrensen om reaktorkontrakt i , skulle åta sig slutförvar av avfall som en del av affären. Vad som händer med reaktoravfallet från Oskarshamnsreaktorerna sedan det sänts till är likaså höljt i dunkel. Allt detta har med sambandet kärnkraft-kärnvapen att göra eftersom bristen på vapenplutonium är akut för många kärnvapenstater och avfallet från kärnkraftsproduktionen därmed blir en viktig råvarukälla. bör hos regeringen begära en fullständig redogörelse av dessa viktiga frågor. Vpk har i sin motion om säkerhetspolitik och nedrustning också aktualiserat frågan om sambandet kärnkraft-kärnvapen. I samband med föregående års energiproposition krävde vpk att befintliga mottrycksanläggningar i landet skulle hållas i gång på bekostnad av minskad kärnkraftsproduktion och att inga användbara sådana anläggningar skulle få skrotas. Detta föreslogs mot bakgrund av den skrämmande utvecklingen inom mottrycksområdet som lämnades i propositionen. Det är därför tillfredsställande att statens energiverk nu fått i uppdrag att redovisa utvecklingen av industriellt mottryck och kraftvärme. 1 avvaktan på denna utredning vidhåller vpk kravet att avställda men användbara mottrycksanläggningar inte får skrotas. När det gäller elproduktionen inom vattenkraftsområdet har vpk i motion till proposition 1985/86:3 om ny naturresurslag redovisat sin syn på dessa frågor. Då denna ännu ej behandlats av återupprepas inte kraven här. Vpk har tidigare haft kritiska synpunkter på organisation och uppgifter. Den i budgetpropositionen aviserade översynen, som skall utmynna i förslag från regeringen, är mer än nödvändig och vpk avvaktar tills vidare resultatet av detta arbete. Bränsle- och värmeförsörjning. Det snabbt minskande oljeberoendet i det svenska energisystemet är en av de mest positiva och viktigaste förändringarna på området . Det visar att produktion och konsumtion av energi går att påverka och styra utan att andra viktiga samhällsmål behöver eftersättas. Minskningen har skett genom energisparande i uppvärmningssektorn, energisnålare processer och strukturförändringar inom industrin och oljeersättning med andra energislag. Minskningen av den totala energiförbrukningen över tiden, som kommit alla prognoser, också de på skam, har även spelat en stor roll. Detta faktum bör, som vpk åtskilliga gånger påpekat, vägas in när vi hänvisar till tidigare energibeslut om oljans roll i vår totala energiförsörjning. Det 40-procentiga oljeberoende som förutsattes energipolitiska beslut är således någonting helt annat än när vi talar om ett 40-procentigt beroende i dagens energisituation. I absoluta tal, importerade oljeton, har vi redan kommit års . Enligt vpk:s mening bör den totala energikonsumtionen minskas ytterligare, någonting som också är helt realistiskt och genomförbart. Ett vidhållande av ett visst procentberoende för olja kan då bli både oekonomiskt och direkt skadligt för det svenska energisystemet. Vi har en väl fungerande oljemarknad; åtgärderna för att minska miljöskadorna vid dess användning har varit framgångsrika och kan förväntas utvecklas ytterligare. Några avfallsproblem i egentlig mening existerar inte och tillgången och priset kan förväntas vara av sådan art att oljan väl kommer att hävda sig i I* 1985/86. jämförelse med andra energislag. Detta alldeles oavsett om teorierna om djupgas och därmed en ständig nybildning av petroleumprodukter i jordskorpan visar sig vara riktiga eller inte. Hur snabbt och hur mycket oljan skall ersättas med andra energislag blir därför enligt vpk:s mening beroende på dessa andra energislags egenskaper, skadeverkningar och totalpris beräknat på kostnaderna före, under och efter användandet. Med ett sådant synsätt kommer olja att vara en viktig komponent i det svenska energisystemet och ersättning med andra importerade bränslen som uran och kol med okontrollerbara skadeverkningar på miljön alltid att vara sämre alternativ. Helt andra möjligheter erbjuder ett rent och effektivt importbränsle som naturgasen och inhemska biobränslen. När det gäller naturgas har vpk i en särskild motion yrkat på en snabbare introduktion och en större användning än vad regeringen planerar. För inhemska bränslen skulle det redan nu finnas en stor marknad om produktionen av kärnkraftsel och dess användning i värmesystemen inte lade hinder i vägen. Vpk föreslår därför att oljeersättningen i fortsättningen inte skall få ske genom ökad användning av kärnkraft och kol utan i första hand med inhemska bränslen och naturgas. Användning av kol och avfall/sopor i värmeproduktionen måste begränsas ytterligare och avvecklas. Kolanvändningen bör kunna minskas mera än vad som förutsätts i budgetpropositionen och helst stanna på den nivå, 2,7 miljoner/år som förutses . För sopförbränningen vidhåller vpk sitt krav om förbud mot nya anläggningar och en avveckling för dem som är i drift. Någon uranbrytning är inte längre aktuell i , varför den debatten åtminstone tills vidare kan avföras från dagordningen. Men förhållandena vid de gruvor och i de områden där den uran som används i det svenska kärnkraftsprogrammet bryts och anrikas, är sådana att inte kan frånsäga sig allt ansvar. Vi har fått förskräckande rapporter från uranbrytningsområdena i och . Vi kan förutsätta att läget i de forna franska kolonierna och , som nämns i budgetpropositionen, inte är mycket bättre. kan inte frånsäga sig sitt ansvar för den naturförstörelse och de övergrepp mot ursprungsbefolkningarna i dessa områden, som vårt lands uranköp bidrar till. bör uppdra åt regeringen att noga följa utvecklingen vid de gruvor där den uran som används i det svenska kärnkraftsprogrammet bryts och verka för bättre förhållanden för människor och miljö. Bränsleförbrukningen inom transportsektorn är av särskilt intresse på grund av den stora del av försurningseffekten och därmed skogsdöden, som biltransporterna bidrar till. har bilismens roll i dessa sammanhang inte uppmärksammats. Men vi vet nu att framför allt kväveoxidutsläppen från landsvägstrafiken spelar en mycket stor roll när det gäller försurningen. Bränsleförbrukningen, vilka bränslen som används och vilka reningsåtgärder som vidtas har därmed mycket stor betydelse inte bara ur energimässig utan också ur miljöpolitisk synpunkt. Den plan för introduktion av alternativa drivmedel som beslutades och som följs upp av en särskild utredning motoralkoholkommittén (MAK) är därför av stort intresse. Vpk stöder förslaget i budgetpropositionen om att en fullskalean läggning för utvinning av etanol ur spannmål uppförs. Låginblandning av motoralkoholer i drivmedel kan vara ett sätt att få bättre energiförbrukning och renare och mindre utsläpp i den yttre miljön. Andra alternativ som kan komma att undersökas och föreslås av MAK blir också av stort intresse för den fortsatta energipolitiken inom transportområdet. Utan att föregripa MAK:s arbete, utredningen lägger fram sitt förslag , vill vpk dock även inom detta område aktualisera gasanvändningen. 1 form av ren naturgas eller producerad på annat sätt är gas den absolut överlägsna energikällan ur miljösynpunkt så länge förbränningsmotorerna är konstruerade på det sätt som de är . En satsning på en uppbyggnad av ett gassystem för fordonstrafiken, i första hand i storstäderna, är därför både ur energioch miljösynpunkt ett mycket stort framsteg. 1 samband med beslutet om införandet av katalytisk avgasrening och det därmed billigare priset på lågoktanig, blyfri bensin, har det från petroleumbranschens sida framförts farhågor att utrymmet för gasdrift inom transportsektorn mer eller mindre kommer att försvinna. Det är en icke önskvärd effekt av reformen, som just syftar till begränsning av utsläpp från biltrafiken. Vpk har i den ovannämnda motionen om naturgas krävt lägre beskattning för detta energislag. Men utöver detta behövs ytterligare åtgärder för att säkra och utvidga gasanvändningen inom transportsektorn. Den mest angelägna åtgärden för att spara energi och skydda miljön i samband med vägtransporter är emellertid en sänkning av hastigheterna på våra vägar. Det har i samband med förslaget och beslutet att införa katalytisk avgasrening framhållits från många håll att denna så omtalade reform egentligen får marginell effekt. Antalet fordon och därmed trafikintensiteten ökar, stora delar av fordonsflottan kommer inte att förses med katalysatorer och hastigheterna ökar. Därmed ökar också drastiskt både bränsleförbrukningen och utsläppen av kväveoxider. Det är allmänt bekant att den kritiska gränsen för när ökningen av dessa två faktorer brant går upp ligger vid hastigheter . Vpk upprepar därför sina krav om sänkta hastigheter från behandlingen av proposition 1985/86:61 om skärpta avgasreningskrav i en särskild motion om luftföroreningar. Mot bakgrund av det ovan framförda yrkas 1. att hos regeringen hemställer om förslag till en plan för energihushållning och alternativ energiproduktion , 2. att hos regeringen hemställer om förslag till en omställningsplan/avvecklingsplan för kärnkraften, 3. att beslutar att de . som preliminärt anslagits för byte av ånggeneratorer i kärnkraftsreaktorn inte skall beviljas, 4. att avslår förslaget till anslag i proposition 1985/ 86:100, bil. 14 punkt E 6. Ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer på , 5. att hos regeringen hemställer om förslag till ett stort statligt vindkraftsprogram i enlighet med vpk:s förslag, 6. att beslutar om ett förbud mot nedmontering av användbara mottrycksanläggningar, 7. att beslutar att avgiften enligt finansieringslagen för elproduktionen från kärnkraftverk till SKN höjs från till /kWh, 8. att hos regeringen begär en fullständig redovisning av vad som sker eller är tänkt att ske med avfallet från de svenska reaktorerna som förvaras i , och i La Hague, , 9. att beslutar att radioaktivt avfall från andra stater inte skall tas emot för slutförvaring i , 10. att beslutar att oljeersättning i fortsättningen i första hand skall ske genom ersättning med inhemska bränslen eller naturgas, 11. att uttalar att användningen av kol i det svenska energisystemet bör begränsas till de 2,7 milj. ton/år som beräknas , [12. att uttalar att nya sopförbränningsanläggningar inte får tas i drift och att sådan förbränning där tillfredsställande reningsåtgärder inte införts, skall avvecklas ,1] 13. att begär att regeringen noga skall följa utvecklingen vid de gruvor där den uran som används i det svenska kärnkraftsprogrammet bryts och verka för bättre förhållanden för människor och miljö, 14. att hos regeringen hemställer om förslag som garanterar en fortsatt och utökad användning av gas som drivmedel särskilt i storstadsområdena. BertiI Måbrink (vpk) Ni/s (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) !985/86:Jo771.