mot · G902kr201 · 1986-01-14 00:00:00 — Motion till 1985/86: Kr 201 och () Förstärkning av föreningslivets andel av lotterisektorn De statliga lotterierna har i runda tal fördubblat sin omsättning. Utvecklingen har därefter fortgått. och andra spelformer har medfört en ytterligare ökning av statens andel av lotterisektorn. Viss del av lotterimedel har återgått till föreningslivet, men i stort sett har sektorns utveckling inneburit en alltmer betydelsefull inkomstkälla för staten. Omsättningen inom ATG, Tipstjänst och uppgår nu till flera miljarder. Av tradition har olika former av lotterier utgjort en väsentlig del av föreningslivets möjligheter att finansiera sin verksamhet. Det finns de tillståndsfria s. k. § 17-lotterierna som har en social betydelse för att aktivera föreningsmedlemmarna. Deras betydelse som finansieringskälla torde dock vara marginell. Större betydelse torde de s. k. polislotterierna ha. De beräknas ha ökat och hade sistnämnda år en omsättning på ca 400 milj. kr. Ökningstakten är dock låg jämfört med de statliga lotterierna. Mindre omfattning har de lotterier där lämnar tillstånd. Ökningstakten för dessa lotterier torde överensstämma med den för de lotterier för vilka polisen lämnar tillstånd. Slutligen finns rikslotterierna som 1983 hade en omsättning på 193 milj. kr. Det bör då observeras att huvudparten av dessa lotterier gäller de politiska partierna närstående lotterier. Mer än hälften av den totala omslutningen gällde exempelvis de s. k. A-lotterierna. Bingospelet som varit betydelsefullt för föreningslivet torde ha förlorat en del av sin attraktionskraft, och föreningslivet har inte haft möjlighet att få kompensation inom andra områden. Sammanfattningsvis gäller sålunda att de statliga spelen ökat i mycket stor omfattning under det att den del av sektorn som gäller föreningslivet med något undantag haft svårt att hävda sig. Inte minst torde vinstbeloppens storlek och de omfattande marknadsföringsinsatserna ha medfört fördelar för de statliga lotterierna. Vem vill köpa lotter för att vinna ett nyttoföremål med begränsad användning när man i statliga lotterier kan vinna miljonbelopp? Föreningslivet måste återfå sin andel av lotterisektorn. Detta borde kunna genomföras utan att statens inkomster minskas. Lotterierna erlägger ju skatt till staten. En möjlighet är att föreningslivet får möjlighet att anordna rikslotterier med liknande vinstsystem som gäller för de statliga lotterierna. 1 1985186.3 sami NrKr201-210 Ett annat och kanske mer lättadministrerat sätt att stödja föreningslivet vore att fler extralotterier fick ordnas inom ram, liknande fredslotteriet, där nettobehållningen efter skatt och administrationskostnader oavkortat får gå till föreningslivet. Den betydelsefulla marknadsföringsapparaten som staten förfogar över kunde på detta sätt också utnyttjas av föreningslivet. För exempelvis , miljö- och naturvårdsorganisationerna, handikapporganisationerna, fiskevårdande föreningar och många andra skulle en ökad andel av lotterisektorn kunna ge betydligt förbättrade möjligheter att fullfölja det frivilliga arbete som är en grund i ett väl fungerande samhälle. Med hänvisning till vad som i motionen anförs föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förbättrade möjligheter för rikslotterierna och om inrättande av extra föreningslotterier inom verksamhet. () () 1985/86 Kr201