mot · G902So223 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:So223 m. fl. (c) Äldreomsorgen Det övergripande målet för äldreomsorgen är att människor även när de får ökat behov av service och omvårdnad skall kunna bo kvar hemma. Detta är ett humant mål, men för att förverkliga detta krävs speciella insatser. I hälso- och sjukvårdslagen framhålls bl. a. att äldres behov av sjukvård i större utsträckning än bör kunna tillgodoses inom ramen för primärvårdens sjukvård i hemmet. Möjligheten för äldre att leva ett självständigt liv påverkas i hög grad av bostadens utformning och den omgivande miljön. Allt fler äldre bor kvar i det vanliga bostadsbeståndet med ett ökande service-, omvårdnads- och vårdbehov som också ställer stora krav på bostäderna. av alla bor i vanliga bostäder. Äldrehushållen utgör av landets samtliga hushåll, medan av samtliga icke moderna lägenheter bebos av äldrehushållen. Detta innebär att ca 106 000 äldrehushåll saknar modern bostad. De medel som funnits för att förbättra äldres bostäder är bostadsanpassningsbidrag och förbättringslån. /85 anpassades 18 300 lägenheter jämfört med då motsvarande siffra var 2 500. Jämfört med bostadsanpassningsbidragen visar förbättringslånen en rakt motsatt tendens. Antalet bostäder som åtgärdades med stöd av sådant lån minskade successivt från 12 000 till ca 2 000. Bristerna med lånet är framför allt förmögenhetsbegreppet som både är oklart och för lågt. Om nuvarande låneregler bibehålls kommer förbättringslånet sannolikt att upphöra . Detta förhållande bör ses över och konsekvenserna belysas. Det kommunala bostadstillägget (KBT) har stor betydelse för äldres möjligheter att hyra moderna lägenheter med god standard. Vissa kommuner har redan svårigheter att hyra ut lägenheter i nybyggda på grund av hyreskostnader. Därför behövs det alternativa boendeformer. Av de ca 50 000 äldre som bor på ålderdomshem är de flesta mycket gamla. av samtliga boende är minst 80 år Det pågår ett intensivt arbete med att förändra ålderdomshemmen mot mer självständigt boende. Ålderdomshemmen behövs även för att bibehålla en god kedja av vård för äldre. Antalet äldre åldringar kommer även att öka . Det är därför viktigt att de ur bidragshänseende jämställs med övrig äldreomsorg i eget boende. Den sociala omfattar skilda former av service och omvårdnad. Den omfattar dels den sociala hemhjälpen, dels andra verksamheter som kan utnyttjas enskilt eller kollektivt som t. ex. färdtjänst, matservice, fotoch hårvård, gymnastik, bad, snöröjning, jour, trygghetslarm och telefonservice. Indragningar som sker av exempelvis färdtjänst kan vara en anledning till ökad ensamhet och isolering och därmed ett tidigare behov av vård i annan omsorgsform som blir betydligt dyrbarare. Färdtjänst används av många mot gällande regler. Det gäller resor i sjukvårdande eller sjukvårdsbehandlande syfte, som skall ersättas via . För den enskilde är det klart ekonomiskt fördelaktigt att utnyttja färdtjänsten jämfört med att betala resekarens. Det är därför viktigt att förhållandet mellan färdtjänst och andra resekostnader utreds samt ställs i relation till ett av begärt högkostnadsskydd för sjukresor. För den som vårdas i eget hem måste integritetsskyddet beaktas. Det är inte rätt som det ibland sker att antalet vårdbiträden som passerar den vårdbehövandes lägenhet uppgår till ett femtiotal under en månad. En god kontinuitet är viktig och det kräver framförhållning i planeringen. Patientens behov måste sättas i centrum och resurser måste fördelas så att lämplig vårdpersonal kan rekryteras. De måste även erhålla en yrkesstatus så att de stannar kvar i vårdarbetet. Det är viktigt att man i dessa bedömningar tar med även sådana aspekter. Kvaliteten i äldreomsorgen måste vara hög om vi skall ge äldre en god omsorg. Antalet patienter med sjukvård i hemmet uppgick till ca 40 000. Av dessa vårdades ungefär hälften av kommunernas vårdbiträden. Landstingen räknar med i sin planering att hälften av dem som behöver sjukvård i hemmet vårdas av anhöriga. finns det ca 50 000 långvårdsplatser i hela landet. En tredjedel av platserna fördelar sig på lokala sjukhem som till största delen byggts . Anhörigas situation bör på ett bättre sätt beaktas både när det gäller utbildning och social trygghet. I en motion av och (!985/86:Sf286) framställs återigen kravet på att anhörigvårdares ersättning måste ses över när det gäller rätten till ledighet för sådan tjänst och möjligheter till sociala förmåner. Riktiga insatser för rehabilitering med hjälp av sjukgymnaster och arbetsterapeuter bidrar till att snabbare normalisera det dagliga livet. räckliga resurser för detta måste tillskapas, för äldre som drabbas av stroke eller av frakturer är detta ett ovillkorligt behov om de snabbt och till lägsta kostnad skall kunna återgå till ett normalt liv. För personer med ålderdement beteende bör dagvård vara ett riktigt inslag i äldreomsorgen. Denna stöd- och vårdform skall ske i samarbete mellan kommuner och landsting och i små enheter nära hemmet. Dagvård för åldersdementa kan uppskjuta eller förhindra intagning i sluten sjukvård. Nattvård är också en form av vård som i vissa fall kan stödja ett kvarboende i den egna bostaden. Långvårdsmedicin är en relativt ny specialitet inom medicinen. Antalet äldre i kommer att öka påtagligt och med det följer ett ökat antal människor med behov av medicinskt omhändertagande i och med att krafter och ork avtar med stigande ålder. Inom den somatiska långvården vårdas många gamla, de flesta specialiteter är representerade. De flesta patienter har dessutom någon form av handikapp som berör synen, hörseln, talet eller rörelseförmågan. I det tillståndet kan små förändringar ha en mycket stor betydelse för den enskilde individen. Förmågan att ställa rätt diagnos på patienter som lider av något av dessa handikapp kan försvåras. Brister i talförmågan kan feltolkas och patienten isoleras. Läkemedelsdoseringen ställer speciella krav i denna vårdform. Det krävs dessutom ett mycket nära samarbete med öppen och sluten vård på alla nivåer samt inte minst med . De allra flesta åldersdementa patienter kommer att vårdas inom långvården. Detta är ett eftersatt område genom bristande kunskapsnivå hos samtliga personalkategorier, varför inte alltid de mest elementära behoven tillgodoses. Detta har framkommit i en doktorsavhandling av . vet man att om utbildningskvaliteten hos personalen höjs så blir vården både bättre och ofta billigare. Under barndomen och under åldrandet finns speciella behov och reaktionsmönster. Inom barnavården finns påbyggnadskurser för att förstärka kunskapen inom det vårdområdet. När det gäller äldrevården saknas den påbyggnadsmöjligheten för sjuksköterskor. I ett vårdlag är det nödvändigt att någon har mera kunskaper än andra och som då kan handleda andra personalgrupper. Det måste finnas någon som drar slutsatser och utvecklar arbetet. En sjuksköterska inom långvården skall dessutom verka som konsult i korttidssjukvård och primärvård och behöver därför extra kunskaper inom detta område. Vid en jämförelse mellan sjukskötersketäthet inom olika specialiteter finner man att det inom långvården är lägre bemanning. Den status det har att arbeta inom långvården medförde också länge brister på dessa tjänster. Få avsåg att utveckla sin kunskap och bli kvar inom denna vårdgren. För att höja kunskapsnivån och öka möjligheterna till en bättre insikt i vårdområdet, med de funktioner det skulle medföra, finns ett starkt behov av en påbyggnadsutbildning inom specialiteten långvårdsmedicin för sjuksköterskor. För att äldreomsorgen skall vara av hög kvalitet krävs redan nu en framsynt planering. Man kan inte från statsmakternas sida bara tala om att äldre skall ha möjlighet att bo kvar i sin hemmiljö. Det krävs aktiva insatser som ger dessa möjligheter. Vi måste med uppmärksamhet följa denna utveckling så att vård i hemmet inte leder till ökad isolering. Ett statsbidragssystem som jämställer ålderdomshemsboende med boende i ger från såväl anläggningssynpunkt goda förutsättningar att utnyttja lämpligaste vårdform. En god tillgång på drift som öppenvårdspersonal med en väl lämpad utbildning är nödvändig för att tillförsäkra våra äldre en god vård. Måltider som är näringsriktigt sammansatta och passar de äldres smak och som serveras på väl avvägda tider är viktiga i vården. Tiderna skall passa patienternas behov och inte bara personalens arbetstider. Detta sparar pengar och förebygger ytterligare försämringar av dem som vistas på olika vårdinstitutioner. En god tandhälsa med regelbundna kontroller förebygger också besvär från mage och tarm. En allmän hälsokontroll av äldre är också ett sätt att förebygga och upptäcka sjukdomar i tidigt skede. Det är lika betydelsefullt som den förebyggande hälsovård vi ägnar våra barn och skolungdomar. Tyvärr har de äldres hälsostatus ej uppmärksammats på detta sätt. För den största gruppen av äldre kan boende och service ske utan samhällets medverkan. Det är viktigt att vi tar till vara den kunskap och erfarenhet äldre människor besitter. Vitalitet och intellektuell kapacitet kvarstår i regel oförändrad för de flesta människor, långt upp i åldrarna. Detta är en resurs som vi i dagens samhälle inte tar till vara på rätt sätt. Pensionärsorganisationerna har dock visat sig kunna betyda mycket i olika samhällssammanhang. Detta kan med all säkerhet utvecklas ytterligare. Med stöd av detta hemställer vi [1. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en översyn av förbättringslånen för äldres bostäder,1] [2. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en allsidig utredning rörande färdtjänst-sjukresor och ett högkostnadsskydd enligt de riktlinjer som framförts i motionen,-] 3. att hos regeringen begär förslag till ekonomiskt stöd för att jämställa ålderdomshemmen med , 11985/86:Bo206. 1985/86:Sf256. [4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande behovet av påbyggnadsutbildning av sjuksköterskor inom somatisk långvårdssjukvård,'] 5. att hos regeringen begär förslag som syftar till allmän hälsokontroll av äldre. () () () () () () () 1985/86:Ub538.