mot · G902ub411 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub411 m. fl. (s) Inriktningen av den framtida vuxenutbildningen I budgetpropositionens översikt och utgångspunkter beskriver statsrådet hur den snabba omvandlingen av vårt näringsliv får konsekvenser inte bara för utbildningsväsendets dimensionering och inriktning utan även för dess organisation. Statsrådet beskriver vidare behovet av rättvis fördelning av vuxenutbildningen mellan generationer och individer. Den påtagliga utbildningsklyfta som fortfarande består visar att kraftfulla åtgärder måste vidtas. Kunskapen har stor betydelse för att människor skall kunna hävda sig på arbetsmarknaden och i samhället i övrigt. Ökade ansträngningar måste vidtas för att nå de kortutbildade. I likhet med statsrådet anser vi det riktigt att en uppslutning håller på att ske kring synen att utbildning och bildning av vuxna är mycket viktigt för att tillföra arbetslivet och samhället ny kunskap. Vi anser att ett grundläggande mål för utbildningspolitiken, liksom inom lönepolitiken, arbetsmarknadspolitiken osv., är att åstadkomma en utjämning av levnadsvillkoren mellan olika grupper i samhället. Kraven på rättvisa, jämlikhet och demokrati ställer särskilda krav på ett fungerande utbildningssystem. Vuxenutbildning har och kommer i ännu större utsträckning att få stor betydelse för såväl löne-, närings-, arbetsmarknads-, som fördelningspolitik. Den solidariska lönepolitiken innebär krav på snabbare spridning av teknik och kunskap. Det innebär att arbetsmarknaden måste präglas av en jämn fördelning av produktivitet och jämn utbildningsstandard. Utbildningen är en av näringspolitikens viktigaste resurser. Kunskap kommer i än högre grad att bestämma företagens konkurrenskraft. Näringspolitiken har traditionellt inriktats på att stödja investeringar i materiellt kapital, dvs. i maskiner och byggnader. Det är inte längre de mest kapitalintensiva företagen som är mest expansiva. Det är i stället ett annat kapital som ger utslag i form av produktivitetsskillnader, nämligen: kunskap, organisation, marknadsföring och forskning. Det innebär att samhällets näringspolitik måste påverka både maskininvestering och investering i kunskap. Utbildning är arbetsmarknadspolitikens viktigaste resurs. Den omställning som är nödvändigt kräver god grundutbildning för att förarbeta framtida vidareutbildning. Det medför att utbildning är en resurs som måste fördelas jämnare mellan medborgarna. Utbildning blir därmed också aktiv fördelningspolitik. Förutom att åtgärder bör vidtas inom den allmänna vuxenutbildningen och vuxenstudiestödet är det nödvändigt, vilket även påpekas i budgetpropositionen, att betydande intresse ägnas åt personalutbildning. har tidigare fattat beslut om förnyelsefonder och uppdragsutbildning. Dessa beslut gör det möjligt för vissa företag att mer aktivt än tidigare bedriva utbildning för sina anställda. En mer omfattande personalutbildning ställer dock krav på ett finansieringssystem som kan tillgodose utbildningsbehoven både i stora och små företag och inom den offentliga sektorn. En sådan finansiering kan åstadkommas inom ramen för s. k. generella utbildningsfonder. Vi är medvetna om att betänkandet Ds U 1985:10, Vuxenutbildning. 1970-talets reformer - en utvärdering presenterades , nu är föremål för remissbehandling. Dessutom pågår ett arbete inom CSN för att förbättra vuxenstudiestödet. Med hänvisning av vad som framförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att en översyn genomförs med syfte att tillgodose utbildningsbehoven i stora och små företag liksom inom den offentliga sektorn, 2. att i övrigt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen framförts om inriktningen av den framtida vuxenutbildningen. () () () () 1985/86 Ub411