ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902441 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:441 och () Vissa inkomstförstärkningar på statsbudgeten, m. m. 1985/86:140) I proposition 1985/86:140 om vissa inkomstförstärkningar på statsbudgeten m. m. föreslås en höjning av energiskatten på bl. a. kol. Redan vid behandlingen av skatten på kol /behandlades särskilt cementindustrins problem. Den svenska cement- och kalkindustrin förbrukar kol och är därmed den största industriella användaren av kol i . I cementindustrin utgör kolet inte enbart energikälla utan är också ett råmaterial i tillverkningsprocessen. Ur denna synpunkt kan det jämställas med det kol som används i den metallurgiska processen. uttalade i betänkande SKU 1983/84:9: När det gäller frågan om skattebefrielse för kol som används i metallurgiska processer har utskottet inte funnit anledning till erinran mot regeringens förslag. Utskottet har en viss förståelse för den framställning som gjort om motsvarande skattebefrielse vid cementtillverkningen. Med hänsyn till att bolaget åtnjuter s. k. energiskattenedsättning och att inte ens en fullständig skattebefrielse för kol skulle innebära någon lättnad i bolagets skattebelastning, finner utskottet inte skäl att nu införa ytterligare undantag i energiskattelagen. Liksom näringsutskottet förutsätter skatteutskottet att regeringen vid sina överväganden i samband med beslut om nedsättning beaktar olika företags och branschers konkurrensförutsättningar både inom landet och internationellt. Den nu aktuella höjningen föreslås inte inräknad i nedsättningsunderlaget enligt 2 § Lagen om nedsättning av allmän energiskatt. Detta innebär att den i sin helhet drabbar cementtillverkningen. Därför finns det anledning att nu pröva frågan om likabehandling av kol för cementtillverkningen och kol för metallurgiska processer. Motivet är detsamma för båda branscherna, skatten saknar styreffekt och råvaran kan inte ersättas med andra råvaror. Alternativet är en ökad skattebelastning som allvarligt skulle drabba svensk cementexport och försvaga den svenska cementindustrins konkurrenskraft i förhållande till importerade produkter. Ett bortfall av cementexporten skulle drabba fabrikerna både i på och i eller också innebär en total nedläggning i . Antalet arbetstillfällen som berörs är 150 till 250. Med stöd av vad som ovan sagts hemställs att beslutar att cementtillverkning behandlas på samma sätt som metallurgiska processer vid energibeskattning av kol. () ()
mot · G902442 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:442 m. fl. Vissa inkomstförstärkningar på statsbudgeten, m. m. 1985/86:140) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:421 hemställs 1. att beslutar att avslå förslaget om höjd omsättningsskatt på värdepapper, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag för att främja en sund utveckling på aktiemarknaden i enlighet med det anförda, 3. att beslutar att hos regeringen begära förslag om beslut vid bolagsstämma vid riktade emissioner, 4. att , med utgångspunkt i gällande energipolitiska beslut, beslutar, med godkännande av de riktlinjer för energibeskattningen och omställningen av energisystemet som angivits i motionen och i motion 1985/86:428, bifalla förslaget om höjd oljeskatt, 5. att beslutar att hos regeringen begära förslag om prisutjämning i landet för olja. (c) () () . Åsling (c) () . () () () () ()
mot · G902444 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:444 m. fl. Vissa inkomstförstärkningar på statsbudgeten, m. m. 1985/86:140) Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:422 hemställs 1. att avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt, 2. att avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper, 3. att avslår regeringens förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370). L. () i () ()
mot · G902453 · 1986-04-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:453 () Kronoholmarnas framtida disposition (prop. 1985/86:110) I propositionen om kronoholmarnas framtida disposition föreslås bl. a. att kommunerna skall få en företrädesrätt till förvärv av en kronoholme eller del därav då frågan om försäljning till en enskild person aktualiseras. Jag anser inte de skäl som åberopas för en sådan företrädesrätt tillräckligt starka. i anser att det bara torde bli en onödig administrativ omgång. anför att det knappast finns skäl att tro att utnyttjandet av ett bostadshus skulle komma att förändras eller att kommunen skulle åsamkas några ökade kostnader på grund av att marken friköps. Jag delar bedömning att det skulle bli en onödig omväg att kommunen först skulle köpa marken för att sedan sälja den vidare till en enskild person. Med hänvisning till ovanstående hemställs att avslår förslaget i proposition 1985/86:110 om kommuns företrädesrätt vid förvärv av kronoholmar vid försäljning till enskild person.
mot · G902455 · 1986-04-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:455 m. fl. (m) av regionmusiken och Rikskonserter (prop. 1985/86:114) Med anledning av proposition 1984/85:1 framhölls i en motion från moderat håll att kommunerna - inte landstingen - är den naturliga enheten för en decentraliserad musikverksamhet. Vi vidhåller denna uppfattning men konstaterar att beslut fört utvecklingen i en annan riktning. I den nu föreliggande propositionen föreslås bl. a. att när regionmusiken och Rikskonserter upphör i sin nuvarande form bildas en ny central musikinstitution som övertar namnet Rikskonserter. Enligt propositionen skall den nya institutionen ha en egen fonogramproduktion. Rikskonserters fonogramutgivning skall huvudsakligen avse svensk musik och svenska artister som är otillräckligt dokumenterade på fonogram. Det kan t. ex. gälla sådana genrer som svensk konstmusik, folkmusik och jazzmusik. har emellertid allt fler andra producenter börjat ägna sig åt en högkvalitativ sådan utgivning. Det har därför funnits anledning att ifrågasätta behovet av Rikskonserters utgivning av fonogram. Till detta kommer att verksamheten varit dyrbar i förhållande till andra producenters. Mot denna bakgrund saknas skäl till att Rikskonserter skall svara för en egen fonogramproduktion. Det behov som finns av ett kompletterande fonogramutbud bör mötas genom stöd till utgivning av sådana fonogram. Befintliga resurser skulle då komma till långt större nytta. Ansvaret för fördelningen av detta stöd bör ej - som - åligga utan överföras till Rikskonserter, vars nuvarande kompetens därvid kan tas till vara. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om Rikskonserters befattning med fonogramproduktion. () (m) () () () ()
mot · G902456 · 1986-04-07 00:00:00 — (c) av regionmusiken och Rikskonserter (prop. 1985/86:114) övergripande syn på musikpolitiken redovisades i samband med principiella ställningstagande till omorganisationen. I detta sammanhang vill vi främst lägga förslag som rör den kommande centrala organisationen. Den nya centrala musikinstitutionen får inte utvecklas till en myndighet. I stället bör stödjande och kompletterande uppgifter i förhållande till lokala och regionala funktioner utvecklas. De centrala funktionerna skall vara serviceinriktade. Mot bakgrund av denna servicesyn på den centrala musikorganisationen är det viktigt att den ges en flexibel organisation som exempelvis tillåter verksamhet i projektform under . Det är därför viktigt att de medel som anvisas inte binds upp i fasta tjänster med avgränsade ansvarsområden. Denna strävan efter en flexibel organisation bör ge regeringen till känna. Det är också angeläget att servicetänkandet återspeglas i styrelsens sammansättning. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs rörande inriktning av den centrala musikorganisationens uppgifter. () () () () () () ()
mot · G902457 · 1986-04-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:457 m. fl. Ändringar i väglagen (1971:948) och lagen (1939:608) om ioos/sa enskilda vägar (prop. 1985/86:118) 457-467 I proposition 1985/86:118 föreslås ändringar i väglagen och lagen om enskilda vägar, föranledda av proposition 1985/86:1 om ny plan- och bygglag (PBL) och proposition 1985/86:3 om lag om hushållning med naturresurser (NRL). Vi kan ej biträda förslagen i proposition 1985/86:118, då ej hunnit besluta om vare sig proposition 1985/86:1 eller 1985/86:3. pågående behandling av dessa ärenden tyder på att avsevärda förändringar i lagförslagen kan komma att ske. Som exempel kan nämnas yttrande över PBL, vilket resulterat i att bostadsutskottet lämnat ett på väsentliga punkter förändrat förslag till lagrådet för förnyad granskning. Ett riksdagsbeslut kan, mot denna bakgrund, tidigast fattas . Det är anmärkningsvärt att regeringen redan nu föreslår följdförändringar i väglagen och i lagen om enskilda vägar. Moderata samlingspartiet har yrkat avslag på PBL och NRL. Utifrån vår syn på dessa frågor bör en eventuell framtida justering av väglagen och lagen om enskilda vägar ges en delvis annan utformning. Med stöd av ovanstående hemställs att avslår regeringens proposition 1985/86:118. Per Stenmarck (m) () () () 1 1985/86.3 sami.
mot · G902459 · 1986-04-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:459 och () Ändringar i väglagen (1971:948) och lagen (1939:608) om enskilda vägar (prop. 1985/86:118) Propositionen innebär i huvudsak förändringar som är en konsekvens av de förändringar som blir resultatet av den nya samt naturresurslagen. Vi har inga invändningar mot detta, men förutsätter att de justeringar i PBL och NRL som är resultatet av prövning av propositionerna också följs upp vad gäller förevarande proposition. Väglagen är enligt vår mening ett viktigt instrument i samhällsplaneringen och när det gäller att förverkliga politiska målsättningar. Mot den bakgrunden är det viktigt att slå vakt om ett folkligt inflytande över lagens tillämpning. Den nya besvärsordning som föreslås i propositionen innebär att blir enda besvärsinstans på en rad viktiga områden. Den ordningen innebär att alla frågor kommer att prövas inom egen organisation. Det innebär att är besvärsinstans och att regeringen är sista instans. Det finns skäl understryka att de tillståndsärenden m. m. som hör till vägområdet har stor lokal betydelse - inte minst för näringslivets utveckling. Det gäller t. ex. skyltning där ett tillstånd ofta är en förutsättning för att en småföretagare eller butiksägare i glesbygd skall kunna bekantgöra sin existens. Det är viktigt att man i beslut om skyltning efter väg tar de regionalpolitiska och sysselsättningspolitiska kraven på allvar. Enligt vår mening sker det alltför ofta en bedömning från strikt vägsynpunkt och med bortseende från mera allmänna samhälleliga mål. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar att avslå förslaget om förändrad besvärsordning inom vägområdet, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts beträffande tillståndsgivning för skyltar efter väg. () () 1 * 1984/85.
mot · G902460 · 1986-04-03 00:00:00 — Motion till 1985/86:460 () Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:125) En kommun som berörs av propositionens förslag är . Där har en tidigare endast fruktad utveckling börjat bli verklighet. Farhågorna ser till och med ut att överträffas. På kort sikt har tre av stöttepelarna inom kommunens näringsliv börjat svikta. I ifrågasätts hela existensen för Klosterverken med 270 anställda. Redan förut har den lilla bruksorten förlorat mer än 200 arbetstillfällen. I stad har (kommunens största verkstadsföretag) som ett första steg i en rekonstruktion och en eventuell försäljning till ny ägare varslat 60 anställda. I har vidtagit åtgärder som på kort sikt innebär att 80 arbetstillfällen försvinner. De vikande metallpriserna gör att företaget utreder en nedläggning av den största gruvan i , med bortfall av ytterligare ca 200 arbetstillfällen som följd. såg bygden fram emot öppnandet av en tredje silvergruva, Dammsjögruvan. Den skulle ha inneburit 150 nya arbeten i stället för den minskning som är på väg. Utöver detta pågår en successiv avveckling av stora delar av den i tidigare så viktiga vården av psykiskt utvecklingsstörda. Omstruktureringen av den psykiatriska vården får direkta, negativa följder inom . När sysselsättningsminskningar drabbar en kommun, finns ofta alternativa arbetsplatser i grannkommuner på pendlingsavstånd. I är det inte så. Söder om kommunen finns kommun som stålkris haft en kraftig och oavbruten befolkningsminskning. Norr om kommunen finns Säters kommun vars dominerande arbetsplats Säters sjukhus genom den nämnda omstruktureringen av den psykiatriska vården är kraftigt drabbad. Den gynnsamma befolkningsutvecklingen i Säters kommun gäller den del av kommunen som ligger närmast . Nordost om ligger , den hårdast drabbade av alla Bergslagskommunerna. I sydväst ligger som också gått kraftigt tillbaka, både genom gruvnedläggningar och avslutning av järnindustri. Uppräkningen kan göras än längre. Undan för undan försvagas underlaget för den tidigare ganska goda kommersiella servicen. ingår i de särskilt utpekade Bergslagskommunerna. De åtgärder som i propositionen föreslås för de ingående kommunerna är inte tillräckliga för del, framför allt inte på kort sikt. kommuner som gränsar till och som tillhör Bergslagskommunerna ingår samtliga i stödområde C. Om skall kunna få kompensation för de förlorade och hotade arbetstillfällena, är det nödvändigt att kommunen tillförs stödområdet och därmed får del av de förmånligare stöd som utgår där. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uttala sig för att tillförs stödområde C.
mot · G902462 · 1986-04-04 00:00:00 — Motion till 1985/86:462 Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:125) I tilläggsbudget III föreslås bl. a. att statens bidrag till fonden för fukt- och mögelskadade hus skall tillföras . Avsikten är dock inte att dessa nya medel skall användas som de tidigare tillförda medlen. Dessa skall i stället användas för forskning och utvecklingsarbete. När det gäller sådan verksamhet inom område är det brukligt att byggforskningsrådet (BFR) fördelar medel. Enligt vår mening bör de göra så även i detta fall. Denna i och för sig angelägna verksamhet skall då konkurrera med andra forsknings- och utvecklingsprojekt. Det bör ankomma på BFR att inom ramen för tilldelade medel göra denna prioritering. Enligt vår mening är det viktigt att fonden för fukt och mögelskador hålls ren från andra användningsområden än just för direkt hjälp till de människor som drabbats av mögelproblem. Risken med att använda pengar från detta anslag till andra ändamål är att när fondens åtagande i sinom tid upphör blir det svårt att dra in eventuella kvarstående medel till statskassan. Risk för sammanblandning med övriga intressenter vilka tillskjuter medel föreligger också. Med anledning av vad som i motionen anförts hemställs att beslutar avslå regeringens förslag att till Bidrag till fond för fukt- och mögelskador på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 anvisa ett reservationsanslag av . () () () () () () () ()
mot · G902463 · 1986-04-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:463 m. fl. (s) Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:125) I proposition 1985/86:125 föreslås anta regeringens förslag till särskilda insatser i bl. Insatserna sker som den civila fartygsproduktionen vid avvecklas. Regeringens förslag om särskilda insatser i syftar till att främja utvecklingen av ny industri och sysselsättning i . Åtgärdspaketet har en inriktning som stämmer väl överens med förslagen i de motioner som under en följd av år väckts i av de socialdemokratiska riksdagsledamöterna från . Enligt vår uppfattning bör regeringens åtgärdspaket starkt kunna bidra till regionens möjligheter att lösa sina problem på sysselsättningens område. Med sina åtgärder visar regeringen att man tar ett betydande ansvar för sysselsättningen i . Vid en avveckling av den civila fartygsproduktionen vid måste, enligt vår mening, alla som lämnar varvet få ett nytt arbete, utbildning som leder till arbete eller pension. En rimlig inkomsttrygghet måste garanteras alla. Förutsättningen för att detta mål skall kunna uppnås är att avvecklingstiden blir tillräckligt lång. totala personal består till av män. Av arbetarna är tre av fyra bosatta i kommun. Motsvarande tal för tjänstemän är två av tre. Arbetslösheten bland män har legat på en relativt hög nivå i och i . Under föregående år uppgick den relativa arbetslösheten för män till , vilket var drygt dubbelt så högt som för riket som helhet. av de 2 400 personer som direkt berörs vid en avveckling av civila fartygsproduktion är . För många av dessa ca 300 arbetare och 200 tjänstemän finns det sannolikt inga större möjligheter att få nya arbeten. Mot denna bakgrund krävs särskilda åtgärder. Enligt vår mening bör pensionering inte vara en förstahandslösning för de närmast berörda. Inte desto mindre bör möjligheterna att finna vägar till goda pensionslösningar i de enskilda fallen omsorgsfullt prövas. Det bör ske i en positiv och generös anda. Vi delar regeringens bedömning att det behövs en kraftig satsning på arbetsmarknadsutbildning. För att tillgodose detta behov föreslås i propositionen totalt 28 milj. kr. Satsningarna på arbetsmarknadsutbildning sammanhänger delvis också med vilken omfattning och inriktning som avvecklingsproduktioner vid varvet får. En beredskap måste därför skapas för ytterligare insatser på arbetsmarknadsutbildning. På varv finns också personer med olika former av fysiska och psykosociala arbetshandikapp. En mycket nära koppling till Samhällsföretag måste därför skapas. Sådana åtgärder förutses också i regeringens proposition och beräknas under budgetåren 1986/87 och 1987/88 leda till ytterligare platser med introduktionsbidrag/lönebidrag inom . I propositionen anförs med angivande av vissa belopp att regeringen avser att återkomma med förslag på tilläggsbudget I för /87 under C4 och C5. Vi vill för vår del understryka att regeringen noga måste följa utvecklingen och om så visar sig nödvändigt föreslå ytterligare insatser. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbete, utbildning, arbetshandikapp och pension. () ()
mot · G902464 · 1986-04-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:464 () Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:125) Nedläggningen av handelsfartygsproduktionen vid i innebär att mer än två tusen personer berörs. Ett stort antal av dessa är i en ålder som gör att de får avsevärda svårigheter att klara omställningen till nya arbetsuppgifter. I regeringens proposition föreslås en rad arbetsmarknadspolitiska åtgärder i syfte att underlätta omställningen för dem som blir utan arbete genom nedläggningen av produktion av handelsfartyg. Insatserna gäller förstärkning av arbetsförmedlingen, arbetsmarknadsutbildningen, beredskapsarbeten, åtgärder för att underlätta arbetsplacering genom ytterligare introduktions- och särskilt lönebidrag, särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning, ytterligare bidrag till samt särskilda medel till arbetsförmedlingen för speciella insatser. Totalt rör det sig om 95 milj. kr. Alla dessa åtgärder är angelägna och nödvändiga för att så många som möjligt av dem som blir arbetslösa till följd av nedläggningen av handelsfartygsproduktionen skall kunna fortsätta att arbeta. Emellertid löser det inte problemen för dem som inte kan tillgodogöra sig dessa resurser för att få nya arbeten. För dessa återstår endast de s.k. äldreavgångarna. Dessa äldreavgångar, som tillämpats i stor omfattning, är föremål för en intensiv debatt. För att underlätta för den äldre arbetskraften som önskar lämna produktionen bör möjligheten öppnas för att kunna göra detta med en rimlig ekonomisk kompensation fram till ordinarie pensionering. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att finna särskilda pensionslösningar för den äldre arbetskraften på .
mot · G902465 · 1986-04-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:465 m. fl. (fp) Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 (prop. 1985/86:125) I proposition 1985/86:125, med förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten /86, föreslås bl. a. att skall tillåtas förvärva aktier i . hävdar att av praktiska skäl, däribland att viss utrustning endast kommer att finnas tillgänglig på central nivå, måste dock också en omfattande utbildning förläggas till där finns. Kontoret saknar dock egna lokaler för denna utbildning (s. 9). Vi motsätter oss självfallet inte strävan att vidareutbilda sin personal i användandet av ADB-utrustning. Men vi ifrågasätter om bildandet av ett ADB-center i bäst tillmötesgår utbildningsbehov. Då den utrustning som skall utnyttjas av personalen på lokal nivå finns tillgänglig på resp. arbetsplats, synes det mera rationellt att t. ex. ett geografiskt rörligt utbildningsteam får handha utbildningen. På så sätt löses också lokalfrågan. Den största fördelen med en utbildningsgrupp är dock att man kan anpassa utbildningen till de varierande ADB-resurser som finns tillgängliga på lokal nivå samt att gruppen får ta del av problem vid användandet av dessa. Den kan då också uppfylla en konsultfunktion genom att dels ge rekommendationer och information om mjuk- och hårdvara, dels tillsammans med användarna bygga upp enklare program och rutiner anpassade efter användarnas behov. I propositionen föreslås också att verksamhetsområde utvidgas till att även avse byggande som inte ingår i väghållningsansvar liksom försäljning m.m. av tekniska produkter. Vi kan inte biträda detta förslag. Enligt vår uppfattning bör i största möjliga utsträckning använda ett anbudsförfarande för entreprenader vid sådant byggande som omfattas av väghållningsansvaret, och anledning att utvidga uppdragsverksamheten på sätt som föreslås saknas. Det finns stor risk att konkurrenssituationen för enskilda producenter därigenom skulle försämras genom att förutsättningarna för en korrekt kostnadsberäkning hos försvåras. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att avslår förslaget att får förvärva aktier i , 2. att avslår förslaget om utvidgning av verksamhetsområde, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om fördelen med decentraliserade utbildningsinsatser. () (fp)