ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902A422 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86: A422 (vpk) En utvecklingsplan för har den föga eftersträvansvärda andraplatsen i riket när det gäller arbetslöshetsiffror. Det är endast som är värre drabbat. Under en rad av år har arbetslösheten sällan omfattat färre än 7 000. Det är denna långsiktiga trend när det gäller arbetslösheten som är mycket skrämmande. var 7 278 värmlänningar arbetslösa vid månadens utgång. De arbetslösa kassamedlemmarna uppgick till drygt 5000. Det innebär att arbetslösheten i kostar minst 1,5 milj. kr. Räknar man med så kostar arbetslösheten enbart för de arbetslösa kassamedlemmarna minst 300 milj. kr. Bilden blir inte ljusare av att enligt senaste befolkningsstatistiken minskar i befolkning. Detta medan som helhet ökar i befolkningsantal. Det verkar som om de får rätt som förutspådde en likadan utveckling för hela länet som norra utsattes för . Situationen är förrädisk eftersom den negativa utvecklingen här kommer mer smygande än den gör då stora arbetsplatser slås ut såsom exempelvis varven. Denna situation gör det än mer viktigt att man är vaksam på situationer som nästan håller på att permanentas. Den stadigt ihållande arbetslösheten är en sådan indikator som måste angripas. Ett varnande finger måste också höjas för utvecklingstrenden som finns vad gäller minskningen av ålderskullarna . Dessa ungdomsgrupper har minskat med mer än 2000 . Befolkningsprognoserna för 19841990 visar på en befolkningsminskning om 5000 personer i . Detta innebär en minskad efterfrågan inom värmländsk handel och annan service på mer än 100 milj. kr. mätt i dagens penningvärde. Den här fragmentariskt beskrivna kräftgången för länet måste brytas. bör därför ge regeringen i uppdrag att tillsammans med utarbeta ett flerårigt utvecklingsprogram för . Arbetet med detta utvecklingsprogram bör bedrivas skyndsamt. För att snabbt kunna sätta delåtgärder i verket vill jag föreslå tre viktiga inslag i ett utvecklingsprogram: Industriell förnyelse Mot. Åtgärder som ökar den svenska försörjningsgraden av jord- och skogsbruksmaskiner. Statsbidrag bör utgå till jord- och skogsbruksskolor samt den svenska armén för att testa och trygga produktion av den svenska traktorn som pågår i . Ökade insatser och forskning kring vindkraft för att garantera och höja den inhemska tekniska kompetensen som finns vid KMW i . Ett vuxenutbildningsprogram för dem som saknar motsvarande 10-årig skola. Här bör överläggningar med de fackliga organisationerna göras för att undersöka förnyelsefondernas funktion och roll i sammanhanget. Ett fast flerårigt program för högskolan i avseende nya utbildningslinjer, utvecklande av befintliga samt en väsentlig förbättring av lokaltillgången. Projektet måste få fastare struktur. Därför bör utbildning inom områdena kemiteknik och kemiekonomi förläggas till , inom ramen för det samverkansprojekt som "innebär. Revision av vattenkraftsanläggningar m. m. En förbättring av befintliga dammanläggningar. Förnyelse och effektivisering av befintlig teknisk vattenkraftsutrustning. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till utvecklingsplan för i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · G902A423 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: A423 () Medel till projektet medicinsk informationshantering bedrivs i ett projekt benämnt MEDIFO som står för medicinsk informationshantering. Det finns en serviceenhet vid som ansvarar för verksamheten och avnämare återfinns huvudsakligen inom det epidemiologiska arbetsfältet. Projektet leds av en nationell styrelse representerande olika medicinska vetenskaper. Syftet med verksamheten är att vara den medicinska forskningen till gagn, att bidra med att göra data mer lättillgängliga för forskare samt att bidra till kunskapsuppbyggnad och metodutveckling inom området medicinsk informationshantering. Enheten i köper tjänster från i som ägs av den statliga stiftelsen produktion i malmfälten. Ett väsentligt motiv för detta har varit att bereda sysselsättning för främst kvinnor i . Projektet har som försöksverksamhet pågått sedan andra hälften av /82. Medel beviljades då från industridepartementet för att bygga upp en enhet för projektet vid samt från för köp av tjänster från i . Därefter har medel beviljats från industridepartementet för budgetåren 1984/85 och 1985/86. Hänsyn har då tagits till projektets intäkter. Verksamheten startade utan krav på självfinansiering. En utvärdering utfördes /85 som visar att självfinansieringsgraden kan förväntas öka. De sysselsättningspolitiska aspekterna med att förlägga delar av verksamheten till är fortfarande giltiga. Från snäv företagsekonomisk utgångspunkt är det fördyrande att verksamheten leds per distans. Detta innebär att av bl. a. dessa skäl verksamheten med nuvarande organisation inte kan drivas utan statligt ekonomiskt stöd utöver vad intäkter från forskare/myndigheter kan ge. Projektets nationella karaktär är ett motiv för detta. finns dock goda möjligheter att projektet till väsentlig del kan bli självfinansierande. Enligt meddelande från industridepartementet kommer inga ytterligare medel att beviljas till projektet. Detta skulle innebära nedläggning av en för medicinsk forskning och dokumentation värdefull verksamhet. Den kompetens inom området som byggts upp såväl i som inom den lilla ledningsenheten i bör enligt min mening tas till vara. En finansiell och organisatorisk omstrukturering av verksamheten kan vara motiverad men hinner inte genomföras . Under en Mot. 1985/86 övergångsperiod bör därför ett fortsatt statligt stöd utgå samti- A423 digt som verksamhetens framtida finansiering och organisation utreds. I den mån medel inte finns tillgängliga på anslaget Särskilda regionalpolitiska insatser i (tolfte huvudtiteln) bör anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder (tionde huvudtiteln) få tas i anspråk för detta ändamål. Mot bakgrund av det anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av resurser till projektet medicinsk informationshantering.
mot · G902A425 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: A425 m. fl. (s) Omlokalisering av statlig verksamhet inom län län är ett av de län i riket som har den kraftigaste befolkningsmässiga tillväxten. redovisades en befolkningsökning med 2 145 personer, vilket var en större ökning än . Denna för länet gynnsamma utveckling döljer statistiskt på ett effektivt sätt det faktum att i länet råder en mycket kraftig obalans mellan de södra och norra länsdelarna. Kommunerna i Norduppland, främst och , har under en lång följd av år drabbats av minskade arbetstillfällen, mycket beroende på strukturrationaliseringen i konjunkturkänsliga branscher. Genom denna utveckling har kommunernas folkmängd minskat och samhällsservicen försämrats. I kommun har bilden varit annorlunda beroende på kärnkraftverket i Forsmark. När nu denna byggarbetsplats avvecklas så har också siffrorna börjat peka neråt för . minskade folkmängden i de tre kommunerna med ca 300 personer till 52250, vilket utgör av länets befolkning. har försökt rätta till denna obalans, men har ej kunnat bryta trenden. I sin senaste länsrapport skriver styrelsen: Omlokalisering av statlig regional verksamhet till lokal nivå skall kontinuerligt prövas. De försök som gjorts i länet med utlokalisering av offentlig verksamhet har slagit väl ut och borde följas upp med flera. Säkert kan även andra län ha liknande problem, varför en översyn över hela landet borde göras, men på grund av att den offentliga verksamheten i län så helt koncentrerats till kommun så borde en försöksverksamhet startas i län. Länet skulle då kunna vara ett lämpligt försökslän för studier av vilka regionalpolitiska effekter en sådan omlokalisering kan få. Ett ställningstagande från regeringens sida i denna fråga bör lämpligen ges formen av ett uppdrag till att utarbeta ett detaljerat program för omlokalisering av statlig verksamhet inom länet. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att i län bör få i uppdrag att inom ramen för försöksverksamhet utreda möjligheten att jämnare lokalisera befintlig statlig verksamhet inom län. () ()
mot · G902A426 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86: A426 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:287 föreslår vi att beslutar att inom ramen för anslaget Regionala utvecklingsinsatser anslå totalt 10 milj. kr. () ()
mot · G902A428 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:A428 och i (c) Ökat stöd till trädgårdsnäringen i 1985/86 A428-431 Stöd till trädgårdsodlingens rationalisering utgår dels som allmänt stöd. dels som regionalt stöd. Det regionala stödet utgår i form av lånegaranti och bidrag eller avskrivningslån. I utgår regionalt stöd endast i . Vi bedömer detta som otillfredsställande. I länet finns ett 40-tal företag som yrkesmässigt bedriver trädgårdsodling, dels i växthus, dels som frilandsodling. Många av företagen speciellt i är relativt små företag. De behöver rusta upp sina anläggningar och även en del utbyggnader är aktuella. De är i behov av regionalt stöd. Regionalt stöd bör därför utgå i hela . Stödområdesindclningen har ändrats sedan 1979 fattade beslut om trädgårdsnäringens bidragsregler. Men även i den nya indelningen är det bara som har möjlighet att få del av det regionala stödet. Mot bakgrund av trädgårdsnäringens struktur och behovet av stöd i hela bör samma stödmöjlighctcr gälla i hela landskapet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att regionalt stöd till trädgårdsnäringens rationalisering skall utgå till hela . (c) () l 1985/86.
mot · G902A431 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:A431 och () Sysselsättningsskapande åtgärder i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N989 hemställs 1. att hos regeringen anhåller att 75 milj. kr. anvisas från anslaget C 2. Lokaliseringsbidrag m.m. för särskilda sysselsättningsskapande åtgärder i , 2. att hos regeringen anhåller att i särskild ordning inventera vilka åtgärder som kan vidtas för att öka sysselsättningen i och att redovisa resultatet till . () ()
mot · G902A434 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86 :A434 () Stödområdesplacering av kommun Vid en historisk återblick kan man konstatera att kommun aldrig har kunnat erbjuda en acceptabel försörjning inom kommunen för hela sin befolkning. hankade man sig fram genom arbetsvandringen till sågar och till byggen och trädgårdar. Grundmönstret har inte förändrats, men är det framför allt och som tar emot de utpendlande Gagnefborna. Utpendlingen omfattade 1980 1 644 personer i en kommun med under 10 000 invånare. Det var en ökning med 313 och ökningen har troligen fortsatt. Den egna sysselsättningen utanför den offentliga sektorn domineras mycket starkt av träindustrin. av tillverkningsindustrins sysselsättning finns här. Ett specialfönstersnickeri med 21 anställda har försatts i konkurs. Ett trähusföretag har minskat sin sysselsättning med 700 personer och gjort konkurs. I samband med NCB:s försäljning av företaget varslades 100 anställda om uppsägning. har ytterligare 90 personer sagts upp. Ett sågverk med 70 anställda har sagt upp 35 anställda och är utbjudet till försäljning. Ett inredningssnickeri har bytt ägare, ett annat är i konkurs. Exemplen visar hur sårbar kommunens arbetsmarknad är på grund av det ensidiga träberoendet. Slutsatsen måste bli att den träarbetande industrin måste stabiliseras genom bl. a. de åtgärder som föreslagits i motion 1984/ 85:896 och genom en differentiering och utvidgning av kommunens näringsliv. För att råda bot på den akuta situationen och det månghundraåriga problem som den egna svaga arbetsmarknaden utgör, bör kommun placeras i stödområdet. Ett sådant beslut skulle avsevärt underlätta för kommunen att förverkliga de utvecklingsplaner som arbetarrörelsen i arbetar med. - Sysselsättningsgraden för kvinnor var 1982 , endast fem kommuner i landet har lägre tal. Många kommuner är, trots en gynsammare situation, föremål för extraordinära åtgärder i form av reducerade socialförsäkringsavgifter m. m. - Sysselsättningsgraden för kvinnor och män tillsammans är . Av de 25 kommuner som har lägre sysselsättning står endast en utanför stödområdet. 63 kommuner som ur denna aspekt är bättre gynnade är stödområdesplacerade. -Samtliga 25 kommuner utom tre döms i proposition 1984/85:115 få en högre sysselsättningsökning än , medelvärdet för dessa är en ökning mot . - är en av de sju kommuner som i propositionen bedöms få en stark Mot. 1985/86 tillbakagång befolkningsmässigt. A434 -Den förhållandevis höga sysselsättningsgraden för män, , är snarare ett tecken på ålderdomlig och ojämlik struktur än på en bra arbetsmarknad. Mot bakgrund av det i motionen anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att kommun placeras i stödområde C, - om yrkande 1 inte finner gillande 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av tillfällig stödområdesplacering för kommun.
mot · G902A436 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:A436 i och () Utvecklingen i Folkmängden i de fem kommunerna minskade med 181 personer . Ett relativt litet tal men vid en noggrannare analys ganska så dystert. 1950 fanns det 55 217 invånare. 1960 hade antalet minskat till 51 786.1970 hade ytterligare 3 885 flyttat ut. hade kommunerna tappat 7 366 personer, , de flesta unga utbildade i arbetsför ålder. ökade befolkningen med 1 199, ökningen var störst andra halvan av under de centerledda regeringarnas tid. har folkmängden återigen börjat minska och då ligger tyngdpunkten , således efter regeringsskiftet . Bakom de negativa siffrorna döljer sig flera faktorer, bl. a. för få arbetstillfällen och en ogynnsam befolkningsstruktur som har sina rötter utvandring. Även förvärvsfrekvensen är låg. Enligt länsprogram 1980 är behovet ca 2 000 nya arbetstillfällen enbart för att uppnå samma andel förvärvsarbetande som riket i övrigt. Därtill är målsättningen att folkmängden skall öka i stället för att minska. Den negativa utvecklingen för måste nu stoppas. 1960-talets misstag får inte upprepas. Alla storslagna läns- och industriprogram samt regionalpolitiska målsättningar måste uppfyllas. Socialdemokraternas tal om att Vi är på rätt väg stämmer inte in på utvecklingen i . Vi kan faktiskt avläsa resultatet genom en negativ befolkningsutveckling. En första åtgärd för att stärka utvecklingen är: Att sätta i gång byggandet av väg 173 och väg 166 . läggs persontrafiken ned på Dal-Västra järnväg. Ännu har inga medel till vägförbättringar anvisats, vilket var ett uttalat löfte vid nedläggningsbeslutet. regionala utvecklingsinsatser har visat sig vara betydelsefulla för denna del av länet. Redan nu är innevarande budgetårs anslag förbrukade. Med denna vetskap är det beklagligt att regeringen för nästa budgetår föreslår oförändrad medelsanvisning för länsanslaget. föreslår i sin regionalpolitiska partimotion bl. a. att länsanslaget för glesbygdsinsatser ökas med 262 milj. kr. till totalt 750 milj. kr. Härigenom skapas möjligheter till ytterligare satsningar i utsatta regioner. Vi föreslår att länsanslaget för uppräknas med 4,5 milj. kr. till 20 milj. kr. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att länsanslaget för skall uppräknas med 4,5 milj. kr. till 20 milj. kr. () ()
mot · G902A442 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:A442 (vpk) Servicecentralen i När Servicecentralen i () startades gjordes detta av flera skäl. Det fanns ett stort behov av flera arbeten inom denna region. skulle öka kompetensen och bidra till en ökad valmöjlighet till jobb. Verksamheten i kom till i en period när beställningar kunde påräknas, framför allt från statliga företag. Företaget har råkat in i allvarliga svårigheter. Framför allt behövs att staten lägger ut beställningar på företaget. Dessutom kan ett visst ägartillskott behövas för förbättring av likviditeten i företaget. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lämpliga stödinsatser vid i .
mot · G902A444 · 1986-01-25 00:00:00 — Motion till 1985/86:A444 och () Ändrad stödområdesplacering av kommun När 1982 beslutade om ny stödområdesindelning placerades kommun i i stödområde B. Vi har motionerat om att kommun borde hänföras till stödområde A. Vi har motiverat vårt krav med att kommun är mycket utsatt och har en mycket negativ befolkningsutveckling. Den negativa utvecklingen har fortsatt. Befolkningstalet minskar fortlöpande, arbetslösheten hålls på en hög nivå och flera företagsnedläggelser har drabbat kommunen. Som exempel kan nämnas att lades en stor trähusindustri Norrlandshus ned. För någon vecka sedan har företagsledningen vid meddelat att verksamheten skall upphöra, varvid drygt 90 personer blir utan arbete. En redan tidigare besvärlig situation har alltså ytterligare förvärrats, och kommun är i en krissituation. Det finns alltså nu förstärkta motiv för en uppflyttning av kommunen till stödområde A. Med hänvisning till vad vi här anfört hemställer vi att beslutar att kommun i skall hänföras till stödområde A.
mot · G902A448 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A448 () Statliga satsningar i kommun arbetsmarknad domineras av två stora basindustrier, Domnarvets som ägs av och pappersbruk, ägt av . Totalt arbetar i dessa företag ca 5 400 personer. Många andra företag har sin utkomst av dessa industrier, varför antalet människor som är beroende av deras utveckling är betydligt större. Sedan stålkrisens början 1976 har över 2 000 arbetstillfällen försvunnit från Domnarvet. Därutöver har industrisysselsättningen i andra företag minskat med ytterligare 500 personer . Denna kraftiga reduktion av arbetstillfällen har skett trots de stora och helt nödvändiga investeringar i Domnarvet och som gjorts på i runda tal . Även om de båda basindustrierna efter investeringarna har goda förutsättningar att möta internationell konkurrens har personalsituationen ännu inte stabiliserats. Vid Domnarvet pågår fortfarande rationaliseringsåtgärder vilka negativt påverkar sysselsättningen. har beslutat om att investera i en ny pappersmaskin i . Även om investeringen förbättrar pappersbrukets effektivitet och konkurrenskraft innebär den också en personalminskning om ytterligare ca 175 personer, då man slår ut äldre maskiner. Genom det stora beroende som många mindre företag i har av de båda basindustrierna har även denna del av näringslivet drabbats. Även inom andra branscher såsom teko och livsmedel har arbetstillfällen försvunnit på grund av rationaliseringar eller rena nedläggningar. Sammantaget har den ovan beskrivna utvecklingen fått förödande konsekvenser för ; hög arbetslöshet, inte minst bland ungdomar och kvinnor, länets högsta befolkningsminskning på grund av negativa tal i flyttrörelserna, lågt bostadsbyggande med rekordhög arbetslöshet inom byggnadsarbetarkåren som följd samt försämrad kommunalekonomi och därmed minskade servicemöjligheter till kommuninnevånarna. kommun har satsat betydande belopp för att dämpa arbetslösheten, framför allt bland ungdomar. anvisas 45 milj. kr. ur den kommunala budgeten, vilket motsvarar av den totala driftbudgeten. I längden blir det dock ohållbart för en kommun av storlek att ta på sig kostnader av denna omfattning. Det är därför helt nödvändigt att utvecklingen vänds mot en tillväxt av näringsliv. Svårigheterna på arbetsmarknad till följd av de stora nedskärningarna har kommit i skuggan av andra krisorters problem. För att kunna vrida utvecklingen på arbetsmarknaden i en positiv riktning behöver Bor länge kommun bistånd från statsmakterna. Ett första steg i den riktningen måste vara att får del av samma typ av satsningar som görs för kommunerna inom Bergslagsdelegationens verksamhetsfält. Av samma skäl bör föras till det allmänna stödområdet. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts dels om behovet av statliga satsningar till kommun, jämställda med dem som tillkommer Bergslagskommunerna, dels om att kommun placeras inom allmänna stödområdet. 1985/86 A448
mot · G902A459 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A459 och () Glesbygdsstödet Statligt glesbygdsstöd av olika slag har funnits . Successivt har insatserna förstärkts och samordnats. infördes det samlade glesbygdsstödet och kompletterades det ytterligare. Hanteringen av stödet har decentraliserats till regional nivå och länsstyrelserna har fått ett sammanhållande ansvar. Stödet har utgått till så skilda verksamheter som jordbruk, fiskodling, hantverk, småindustrier, uthyrningsstugor, serveringar, butiker och samlingslokaler. Stödet är flexibelt och möjligt att anpassa till lokala förhållanden. Medlen till glesbygdsstödet ingår numera i de s.k. länsanslagen för regionala utvecklingsinsatser. Dessa har förstärkts och glesbygdsstödet har kunnat utökas. Från 66 milj. kr. i bidrag och lån /80 har medlen till glesbygdsstöd fördubblats till ca 130 milj. kr. Dessutom har ca 40 milj. kr. utnyttjats till kreditgarantier. Utvärderingar har visat att glesbygdsstödet är ett mycket bra stöd. Det har blivit det effektiva instrumentet för utvecklingen i glesbygden som regering och riksdag avsett. Goda resultat har nåtts med begränsade resurser och insatser. Sysselsättningen har stärkts och servicen förbättrats. har glesbygdsstödet gett omkring 1000 arbetstillfällen , merparten av bestående art. Omkring 1 000 företag har fått glesbygdsstöd . Kostnaden per arbetstillfälle är så låg som . vid investeringar med företagsstödet. När det gäller servicen har genom glesbygdsstödet omkring 200 butiker räddats från nedläggning och ca 100000 glesbygdsbor har därmed fått en tryggad dagligvaruförsörjning. Dessutom har den samhälleliga servicen breddats och förstärkts för glesbygdens invånare. I det beslut om regionalpolitiken som fattade vid förra markerades klart, att glesbygden har resurser och möjligheter. Resursrikedomen och miljöfördelarna är en tillgång för hela det svenska folkhushållet. Genom ett bättre utnyttjande av glesbygdens produktiva resurser kan glesbygden bidra till att stärka ekonomi och lösa svåra samhällsproblem som arbetslösheten. Vi förordar en fortsatt offensiv och utvecklingsinriktad politik för glesbygden. Det vore angeläget att införa kommunala projektmedel som en fri resurs att utnyttjas till vissa konsultinsatser, rådgivning, utbildning och administration m. m. Målet skall vara en livskraftig glesbygd med arbetsmöjligheter, bra service och en god miljö. 1985/86 A459 Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad vi i motionen anfört om behovet av ett fortsatt, offensivt glesbygdsstöd. () ()