ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902U223 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:U223 () Ökad satsning på familjeplanering i svenskt biståndsarbete Familjeplanering som en grundläggande rättighet har vunnit insteg i flertalet länder. WHO har övertygande visat hur viktigt det är för kvinnans hälsa och allmänna sociala utveckling att hon bereds möjlighet att planera, sprida och begränsa sina graviditeter. spelade vid i en viktig roll för att förnya den s. k. världsaktionsplanen från . betydde ett stort steg framåt för att skapa ett ökat medvetande för behovet av förstärkt familjeplanering i . Regeringen har i årets budgetproposition föreslagit att skall öka bidraget till IPPF till 75 milj. kr. för det kommande budgetåret. Det är emellertid också angeläget att det kunnande som svensk bilateral biståndsverksamhet har vad gäller familjeplaneringsåtgärder förstärks. Vi bör i detta sammanhang utnyttja det i stigande intresset för sådana åtgärder. De prioriteringar som i budgetpropositionen görs för svenskt bistånd står inte i motsättning till en ökad ansträngning för att förstärka sådana åtgärder tvärtom torde en större satsning på familjeplanering väl stämma överens med prioriteringen av demokratimålet och kvinnor och utveckling. Det är därför viktigt att följer upp sina insatser vid befolkningskonferensen med aktiva åtgärder på familjeplaneringsområdet. Detta bör kunna ske genom målmedvetna informationsinsatser med utnyttjande av modern kommunikationsteknik som erbjuder möjlighet att påverka både de styrande i länder och organisationer och de enskilda människor som styr folkökningen. Det är också viktigt att intensifiera forskning både i och utanför för att förbättra och förnya medlen för att häva och hejda graviditeter. I samarbete med enskilda organisationer bör SIDA aktivt verka för att familjeplanering integreras i deras verksamheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ökad satsning på familjeplanering i det svenska biståndsarbetet.
mot · G902U225 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :U225 och (fp) Bistånd till I bilagedelen till budgetbilaga finns en uppställning på hur det svenska biståndet är fördelat på enskilda länder. En genomgång av den tabellen visar att biståndsmedel utgår - i olika former - till nästan alla de fattiga länderna på den asiatiska kontinenten invändningsfritt eftersom vi dels har programländer, dels t. ex. ger katastrofbistånd och bistånd via BITS m. m. som inte går in under landramarna. Däremot är det en brist att av någon oförklarlig anledning inte alls ger något bistånd till . tillhör, om man ser till BNP, jordens fattigaste länder. Landet har däremot mycket stora naturtillgångar alltifrån olja till värdefulla mineraler, men det har än så länge inte varit möjligt att exploatera dem. Orsakerna är säkert många: landet saknar növändiga kommunikationer, strider pågår ofta mellan olika stammar och delstater, önskan från landets ledning att föra en central politik och så långt möjligt stå emot icke önskat kulturellt och ekonomiskt inflytande utifrån är några exempel. Däremot finns det i inget motstånd mot bistånd från den rikare delen av världen, och i varje fall och har biståndsprojekt i landet. Från svensk sida finns endast ett visst samarbete via Röda korset. Mycket talar för att vi torde ha intresse av ett närmare samarbete med , och ett sådant skulle lättast kunna starta via svenskt bistånd till landet. Lämpligen bör SIDA få i uppdrag att undersöka hur ett framtida svenskt bistånd till skulle kunna utformas. Med stöd av det anförda yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om svenskt bistånd till .
mot · G902U230 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:U230 och () SIDA:s stöd till organisationers u-landsbistånd Genom att ge gåvor till ideella organisationer visar många svenska medborgare ansvar för problem. Röda korset, Rädda barnen, människohjälp (IM) och de kristna samfundens missionsverksamhet gör med insamlade medel goda insatser med u-hjälp av olika slag. De ideella hjälporganisationerna stöder ofta relativt små projekt i . Då blir pengarna till nytta snabbt. Många skolor, sjukhus, jordbruk, bevattningsanläggningar m. m. har kommit till tack vare enskilda gåvogivare. Många anser att ökat stöd bör gå till de ideella hjälporganisationerna. Allmänhetens villighet att ge gåvor är glädjande god. Det skulle vara önskvärt att svenska statens stöd till denna verksamhet kunde öka. Genom SIDA stöder projekt som organisationer genomför i . Det är en välkommen möjlighet. Ofta räcker dock inte resurserna för de idéer som organisationerna är beredda att fullfölja. Vi föreslår med denna motion att svenska staten genom SIDA utöver vad som anslås till enskilda organisationers projekt ger lika mycket pengar till de ideella hjälporganisationernas u-hjälp som dessa får i gåvor. Då skulle varje givare veta att hans/hennes pengar blir dubbelt så mycket värda när de kommer fram. Därigenom skulle allmänhetens vilja att ge gåvor stimuleras. Ökade insatser skulle också styras till verksamheter som har allmänhetens, dvs. givarnas, förtroende. Motionens förslag kan knappast äventyra SIDArs budget. De ideella organisationernas u-hjälp, som finansieras med insamlade medel, uppgår inte ens till knappa av SIDA:s resurser. Med planering kan det inte vara svårt för SIDA att kanalisera av biståndsmedlen till sådana organisationer som omnämns i denna motion. Det torde vara relativt enkelt att administrera den här typen av bidrag. o Med uppgifter (prognoser) från organisationerna kan man beräkna hur mycket pengar det kan röra sig . o SIDA reserverar så mycket pengar som man med ledning av prognoser från organisationerna anser kommer att behövas, o Varje aktuell organisation vet också i förväg hur mycket pengar man efter sin prognos kan få om givarna ger lika mycket, o Anslaget från SIDA får formen av förslagsanslag inom ramen för det efter prognoserna anvisade beloppet. Pengar kan rekvireras från SIDA alltefter det gåvorna flyter in till organisationerna. o Det ankommer i första hand på organisationerna att se till att bidraget går till u-hjälp enligt gällande regler. I efterhand kan SIDA kontrollera att reglerna följs. Liknande former för utbetalning och kontroll finns redan för andra delar av Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om att viss del av det statliga biståndet anknyts till allmänhetens gåvor till ideella hjälporganisationer och trossamfund så att SIDA bidrar med medel som till storleken motsvarar de ideella gåvorna. () () 1985/86 U230
mot · G902U231 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:U231 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Sf519 hemställs att beslutar anslå ytterligare 25 milj. kr. () () hriand (fp) () () () () ()
mot · G902U233 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:U233 () Internationellt tekniskt och ekonomiskt samarbete U-krediter är ett utmärkt komplement till gåvobiståndet, och från statsmakternas sida har också uttalats att det s. k, bredare samarbetet, i vilket u-krediterna ingår, utgör ett viktigt inslag i biståndspolitiken. Jag finner det därför olämpligt att regeringen till statsbudgeten återför 220 milj. kr. av ointecknade medel hos BITS. anslås 500 milj. kr. för /87. Jag delar regeringens uppfattning att u-krediterna är ett utmärkt biståndsinstrument. Emellertid anser jag att om det verkligen är regeringens önskan att medlen skall användas för detta ändamål så krävs det förändringar för att anslagen skall kunna utnyttjas. U-krediterna kan erhållas av SIDA:s programländer och de länder med vilka vi har tekniskt samarbete. Eftersom det föreligger ett krav på att länderna skall vara kreditvärdiga, kan i realiteten endast ett par av programländerna komma i fråga. Tillsammans med de tekniska samarbetsländerna utgör de endast en mindre del av de u-landsmarknader vilka bearbetas av svenska företag. Jag yrkar att BITS nuvarande länderkriterier hävs. I stället för ett urval av några länder, bör en allmän BNI/capita-definition göras, dvs. att alla länder med en BNI/capita understigande en viss nivå bör kunna komma i fråga för u-krediter. Vid val av BNI/capita-nivå bör anpassning ske till de regler som tillämpas i våra viktigaste konkurrentländer, följaktligen bör vissa NIC-länder inkluderas i mottagarkretsen av u-krediter. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om ändrade riktlinjer för internationellt tekniskt och ekonomiskt samarbete.
mot · G902U237 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:U237 m. fl. (fp, c, vpk) I pågår ett av världens sista kolonialkrig. kämpar för det sahariska folkets rätt till självbestämmande över sitt land. ockupation fortsätter, trots internationella protester och uttalanden i . Saharierna har till stor del tvingats fly från sina hem, och lever i flyktingläger i öken strax intill gränsen till hemlandet. Lägren är välorganiserade, och trots stora brister på de mest elementära förnödenheter har saharierna lyckats med att skapa skolgång för alla barn och ett flertal av ungdomarna, en fungerande sjukvård och särskilt stöd till barn som riskerar undernäring. Genom union med uteblev dock en betydande del av lägrens livsmedelssändningar. Eftersom de är belägna mitt i öknen är de helt beroende av livsmedel och förnödenheter utifrån. Situationen ter sig nu mycket bekymmersam för lägerinnevånarna, som något slut på kriget inte verkar vara i sikte. Människorna i och i flyktinglägren behöver vårt stöd. De behöver ett diplomatiskt och politiskt stöd för att kunna åstadkomma en fredlig upplösning av kriget. En lång rad länder har erkänt republiken , och FN:s resolution som begär direkta förhandlingar mellan och stöddes av 90 länder och ingen röstade emot. Men detta har inte varit tillräckligt. Det är därför ytterst viktigt att med kraft agerar diplomatiskt för att skapa ett tryck på och de länder som stödjer invasion i syfte att garantera saharierna självbestämmande över sitt eget territorium och rätt att leva ifred inom landets gränser. På grund av den nu ganska besvärliga livsmedelssituationen, och med hänsyn till sahariernas utomordentliga förmåga att administrera biståndsinsatser bör det därför garanteras att ett avsevärt större belopp än tidigare ställs till förfogande från anslaget för katastrofbistånd, samt att detta bistånd till en del kanaliseras direkt till Polisario. har tidigare avsatt 11 milj. kr. Mot bakgrund av ett hotande problem med undernäring om inget görs föreslås att detta belopp höjs till 20 milj. kr., att det tas ur anslaget för katastrofbistånd samt att det ställs till förfogande så snabbt som möjligt. I 1985/86. 3 sami Nr U237240 Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett kraftfullt agerande i internationella sammanhang för frihet och självständighet, 2. att hos regeringen begär att 20 milj. kr. från anslaget till katastrofbistånd tillställs Polisarios flyktingläger i . (c) ()
mot · G902U239 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:U239 () Slopande av generella bidrag till organisationer för u-landsinformation Av SIDA:s informationsanslag utgör bidragen till organisationers u-landsinformation . /86 innebär detta 17 milj. kr. och för nästkommande budgetår skulle en oförändrad andel medföra att drygt 18 milj. kr. gick till enskilda organisationers u-landsinformation. Merparten av anslaget, , ges i form av generella bidrag till ett antal organisationer. Dessa bidrag utgår enligt beslut av till studieförbunden (10 st), löntagarorganisationerna (LO, TCO, /SR och SAC) samt till nio andra namngivna organisationer (, en samarbetsorganisation, , , , Äfrö Art, Svensk Volontärsamverkan och för svensk ungdom samt Hantverks- och , SHIO). De generella bidragen fördelade sig 1984/85 på följande sätt: Jag vill ifrågasätta systemet med generella bidrag där organisationerna själva får avgöra hur medlen skall disponeras. Man har endast en gång informella överläggningar med SIDA då man i efterhand diskuterar vunna erfarenheter av den redovisade verksamheten. Vid en närmare betraktelse av fördelningen av de generella bidragen framgår med all tydlighet att den helt övervägande delen av bidragen går till organisationer som utifrån verkar ha en mer eller mindre uttalad socialistisk ideologi. Jag yrkar på att systemet med generella bidrag avskaffas. I den mån bidrag till organisationers informationsverksamhet bör utgå, bör det endast ske i form av bidrag till konkreta informationsprojekt där varje projekt prövas efter egen förtjänst. Det är också av stor vikt att en mer balanserad fördelning nås mellan företrädare för olika intressen. Med bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om avskaffande av generella bidrag till organisationer för u-landsinformation.
mot · G902U240 · 1986-01-27 00:00:00 — [4. att hos regeringen begär initiativ till demokratisering av inflytandet i och ,1] 5. att beslutar avslå förslaget i budgetpropositionen om bidrag till FFC på , 6. att beslutar att till UNDP anslå . utöver vad regeringen föreslagit, 7. att beslutar avslå förslaget om bidrag till IDB på , 8. att beslutar att öka landramen för med . utöver regeringens förslag, 9. att beslutar att öka landramen för med . utöver regeringens förslag, 10. att beslutar att öka landramen för Mofambique med . utöver regeringens förslag, 11. att uttalar att bör beviljas katastrofbistånd med , 12. att beslutar att uppta som programland och för /87 anslå . i bistånd till , 13. att beslutar att avslå föreslagen ökning med . av landramen till samt hos regeringen begära förslag om att inte längre skall vara programland, 14. att beslutar att anslå . till SIDA utöver regeringens förslag för att ersätta delar av utkontraktering, 15. att beslutar att avslå föreslaget anslag på . till BITS för u-krediter, 16. att hos regeringen hemställer om en redovisning av hur betalningsbalansstödet skall användas, 17. att beslutar att avslå föreslaget anslag med . i betalningsbalansstöd, om yrkandet under motionens punkt 16 inte bifalls, 18. att uttalar att katastrofbiståndet till skall inriktas på insatser inne i landet, 19. att uttalar att det humanitära biståndet till den afghanska civilbefolkningen skall utgå även i fortsättningen, 20. att beslutar att anslå . till enskilda organisationer utöver regeringens förslag, 21. att beslutar att anslå . i katastrofbistånd utöver regeringens förslag. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902U303 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:U303 i m. fl. (c) deltagande i europeisk fusionsforskning föreslår att avslutar sitt deltagande i det europeiska fusionsforskningsprojektet. Centraliseringen och sårbarheten, liksom de tekniska problemen kring utnyttjande av fusionskraften gör att inte bör delta. bör i stället satsa föreslagna 42 milj. kr. på det nationella energiforskningsprogrammet kring inhemska energikällor och effektivisering. deltar i ett omfattande forskningsprojekt om fusionsforskning inom EG. Regeringen skriver i budgetpropositionen för att vårt deltagande i samarbetet har ingående prövats och att regeringen förordar att kvarstår i projektet. I budgetpropositionen för har anvisats 42 milj. kr. Från sida har vi tidigare ifrågasatt rimligheten i att delta i ett forskningssamarbete som rör fusionsforskning eftersom kärnkraften endast övergångsvis skall utnyttjas för vår energiförsörjning. Användning av fusionsreaktorer för kommersiell drift torde dessutom ligga mycket långt fram i tiden förutsatt att det över huvud taget går att lösa de tekniska problemen kring utnyttjande av fusionskraften. Dessa reaktorer kommer även att vara i en storleksklass, och ha en produktionskapacitet, som innebär att hela elbehov skulle kunna täckas med några få reaktorer. Centraliseringen och sårbarheten skulle bli avsevärt mycket större även i jämförelse med de reaktorer som utnyttjas. bör därför avveckla sitt internationella samarbete på fusionsforskningens område och några medel bör således inte anvisas för detta ändamål. Dessa medel bör i stället utnyttjas för satsningar på bioenergi m. m. Vi återkommer med förslag om detta i annat sammanhang. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att avslå regeringens förslag om medel till Forskningssamarbete med Europeiska gemenskapen för /87. 1985/86 U303 () ()
mot · G902U304 · 1986-01-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:U304 () Inrättande av en kulturfond för Det kulturella samarbetet och utbytet som bedrivs inom ramen för kulturavtalet mellan de nordiska länderna bidrar på ett mycket aktivt sätt till att stärka gemenskapen och sammanhållningen mellan länderna och befolkningen i . Det officiella kultursamarbetet, som olika myndigheter och kulturinstitutioner bedriver, skapar i sin tur motiv och möjligheter för ett vidgat kontaktnät mellan föreningar, folkrörelser och enskilda personer i . Detta främjar även samarbetet inom andra samhällssektorer. De län och fylken i , och som helt eller delvis är belägna norr om brukar benämnas . Det är således i , i samt Troms, Nordlands och Finnmarks fylken i . har alltmer kommit att engageras i samarbetet på . Tar man dessutom hänsyn till , med vilket ett visst utbyte sker inom idrott och kultur, berörs fem olika länder. medverkar aktivt till att stimulera samarbete inom t. ex. kultur, idrott och föreningsliv. Nordkalottkonferenserna och de speciella språkkurser som anordnas är ytterligare exempel. präglas av ett rikt och mångskiftande kulturliv. Eftersom så många länder möts på är området unikt i många avseenden. Här möts delvis olika kulturer och kulturtraditioner både inom och mellan länderna, men här finns också gemensamma drag. De långa avstånden och det glest befolkade området har troligen på sitt sätt bidragit till att det formats ett kulturmönster som delvis avviker från övriga delar av . Den samiska kulturen är också gemensam för länderna på . Den nordiska kulturfonden har till uppgift att stödja och stimulera det kulturella samarbetet i . Emellertid upplevs det ibland att den särpräglade kultur och de rika kulturtraditioner som finns representerade på inte alltid uppmärksammas av den . Flera skäl talar för att det finns motiv för att inrätta en särskild kulturfond för med uppgift att stimulera och vidareutveckla kultursamarbetet. En skulle på ett mycket aktivt sätt kunna stärka och vidareutveckla de kulturella särdragen och stimulera ett vidgat kontaktmönster mellan skilda typer av folkrörelser. I sin förlängning kan detta också 1985/86 U304 Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inrättande av en kulturfond för . få betydelse inom andra samhällssektorer, t. ex. handelsutbytet. Samarbete med den s. k. Västnordenfonden skulle kunna ske. En viktig uppgift för en kulturfond på skulle bli att stödja och stimulera olika minoritetsgruppers kulturarbete. Fonden skulle också kunna stimulera och stödja författare och litteratur med inriktning på denna del av . Vidare skulle teatergrupper, folkrörelser, idrottsföreningar och ungdomsorganisationer kunna stödjas i sitt arbete för att stärka samhörigheten mellan människorna. Regeringen bör få i uppdrag att vidta åtgärder för inrättandet av en särskild kulturfond för . Frågan om en sådan kulturfond bör således tas upp inom ramen för Nordiska ministerrådets arbete.
mot · G902U308 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :U308 m. fl. (vpk) Anslaget till Regeringen vill inte ge ytterligare medel för personalförstärkningar eller andra utökningar av verksamheten. Det extra anslag som begärt avser bl. a. utökad forskningsverksamhet och utgivning av en ny tidskrift (). Bland de angelägna forskningsprojekt som vill få medel till, är: - Taktiska problem. Kemisk och biologisk krigföring, , Europeiska säkerhetsfrågor, Vapenhandel och Den militära utvecklingen i tredje världen. påpekar att institutet - även om man får de nu begärda medlen - inte når upp till den storlek som angavs vid den ursprungliga planeringen, nämligen ett forskningsinstitut med 25 forskare. har man bara hälften. spelar en utomordentligt viktig roll i nedrustningssträvandena och för fredsrörelsens opinionsarbete. Vi delar SIPRI:s bedömning att de anförda forskningsprojekten är angelägna. Och de är så mycket mer angelägna just , då förhandlingarna om kärnvapennedrustning aktiverats. Forskning om vapenhandeln och den militära utvecklingen i tredje världen är även den högst aktuell. Om arbetet för att skapa en kunnig opinion i fredsfrågorna och solidaritet med tredje världen skall bli framgångsrik, kommer både SIPRI:s forskningsverksamhet och den planerade tidskriften att behövas. Vpk anser därför att SIPREs anslagsbegäran skall uppfyllas. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar att i budgetpropositionen 1986, bilaga 5, F 4 Bidrag till anslå . utöver vad regeringen har föreslagit. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1986 ,0,59
mot · G902U309 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:U309 m. fl. (fp) Ökat stöd till vissa frivilliga fredsorganisationer har proklamerat 1986 som Det internationella fredsåret. Regeringen har tillsatt en särskild delegation för fredsåret med representanter för olika folkrörelser, kristna samfund, fredsorganisationer, idrotts- och fritidsorganisationer, humanitära organisationer, kvinnoorganisationer, fackliga organisatioer, skolan, kommuner och landsting, statliga myndigheter och verk, ungdomsorganisationer. Delegationens uppgift är att stimulera organisationer, myndigheter och andra offentliga organ till initiativ under fredsåret. hölls en konferens med ca 250 representanter för olika delar av samhällslivet, och därvid framfördes ett stort antal förslag till insatser som har sammanställts till en idékatalog. I proposition 1985/86:100, bil. 5, F3 Information om mellanfolkligt samarbete framhålls att fredsrörelser vuxit sig starkare och att deras betydelse i fråga om opinionsbildning har ökat betydligt. Vissa nedrustningsförhandlingar skulle enligt propositionen inte ha kommit till stånd om det inte funnits ett kraftigt opinionstryck med krav på nedrustning. Den positiva utvecklingen bland annat genom fredsrörelsens internationella kontakter har kunnat äga rum trots ytterst knappa resurser, konstateras i propositionen, och det betonas att ... ett aktivt folkligt intresse för nedrustningssträvandena är en viktig förutsättning för effektiva svenska insatser vid internationella förhandlingar. Med hänsyn till de frivilliga fredsorganisationernas dokumenterat stora betydelse och deras viktiga uppgifter under fredsåret är förslaget till statliga bidrag i propositionen otillräckligt. Anslaget 1985/86 uppgick till . Anslagsframställningen /87 innebär en ökning med , men enligt propositionen ökas anslaget endast med . Det förtjänar att framhållas att inför FN:s Internationella ungdomsår 1985 anslogs 20 milj. kr. extra som ställdes till statens ungdomsråds förfogande. För att fredsorganisationerna skall kunna arbeta kontinuerligt och därmed fullfölja sina speciella arbetsuppgifter under det av FN proklamerade fredsåret behövs ytterligare 1 milj. kr. att fördelas till de organisationer som tillhör fredsråd, nämligen 1KFF, , Utrikespolitiska föreningarnas , , Världsfederalisterna, Svenska fredskommittén, Arbetsgruppen för svensk folkriksdag och Kvinnor för fred. 1 1985/86. 1985/86 U309 () () Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om ytterligare 1 milj. kr. till fredsorganisationer, som är medlemmar av fredsråd.
mot · G902U310 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:U310 och () Bidrag till fredsorganisationerna, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Kr341 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förverkligande av målsättningen att anslaget till folkrörelsernas information om fred och nedrustning inom överblickbar tid bör räknas upp till ett belopp motsvarande en promille av försvarskostnaderna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fortsatta fredslotterier.