ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902n298 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N298 () Avveckling av FFV Allmateriels varuhusverksamhet Det är minst sagt anmärkningsvärt och synnerligen onödigt att staten bedriver detaljhandel, bl. a. i dagligvarubranschen. Det är vad som sker på minst sex platser i landet. , vars aktier till ägs av staten, bedriver detaljhandel i varuhus. Verksamheten startade en gång under namnet Försvarets överskottsförsäljning. Då rörde det sig om utförsäljning av utrangerad materiel från försvaret och i viss mån från statliga verk. säljer man (under namnet ) i stor omfattning nya artiklar och varor som köps in från tillverkarna direkt, och som på intet sätt hör hemma i försvarssektorn eller hos statliga myndigheter. Till sortimentet hör bl. a. dagligvaror, som tvättmedel. öppnat varuhus i en mindre tätort har dess prissättning vållat bekymmer för enskilda detaljhandlare på orten. Enligt uppgift förekommer det att det statligt ägda varuhuset på vissa konsumtionsvaror håller priser som ligger under de inköpspriser som enskild handel har att betala. Man frågar sig naturligtvis om det kan vara statens uppgift att bedriva sådan form av konkurrens? Och inom handeln frågar man sig om det statliga detaljistföretaget har speciella förmåner hos både tillverkande företag och hos statliga myndigheter där man gör sina inköp. Principerna för tillämpningen av prissättningen på överskottsmateriel hos de myndigheter och kommuner som säljer till är givetvis av intresse även för den skattebetalande allmänheten. Eftersom har sina varuhus på orter där det ingalunda råder brist på konkurrens och butiker/varuhus inom dess sortiment av nya artiklar (varor) kan det inte finnas något argument om att hålla service för allmänheten. Där så anses nödvändigt finns det ett särskilt glesbygdsstöd till detaljhandeln att tillgå. Enligt min uppfattning kan det inte vara en uppgift för staten att bedriva detaljhandel. Den varuhusverksamhet som innehar och driver bör säljas till enskilda företagare. Därest köpare ej skulle finnas bör verksamheten (varuhusen) läggas ned och lagren säljas ut. I den händelse det skulle anses lämpligt att Finns Mot. kvar som grossist av överskottsmateriel från statliga och kommunala verk- N298 samheter är det rimligt att så sker. Företaget bör dock inte ha någon förmånsställning gentemot enskilt ägda grossistföretag. Mot bakgrund av det anförda yrkar jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försäljning eller avveckling av varuhusverksamheten tillhörande .
mot · G902n304 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N304 m. fl. Monopolismen inom livsmedelsindustrin, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1985/86:Jo258 hemställs 1. att hemställer hos regeringen om inrättandet av konsumentdelegationer inom statens pris- och kartellnämnd, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att monopolism inom livsmedelsindustrin bör bekämpas. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1985/86.
mot · G902n308 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N308 () Småföretagens utveckling, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:A472 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs i motionen om småföretagarutveckling och utvecklingsfondens företagsservice och administration och till Småföretagarutveckling, B 12 anvisa ett förslagsanslag om , således en höjning med . 1 1985/86.
mot · G902n309 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N309 m. fl. Kvinnliga företagares verksamhet, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:A604 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ändring av reglerna för bidrag och rådgivning för kvinnor vid de regionala utvecklingsfonderna samt om en kartläggning av de kvinnliga företagarnas verksamhet och behov. () () hr/and (fp) () () () ()
mot · G902n310 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:N310 m. fl. (c) stamkapital Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Jo777 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om principen att domänverkets stamkapital bör nedskrivas motsvarande värdet av de skogar som överförs till naturreservat. () () I * 1985/86.
mot · G902n311 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N311 () Anslaget till statens pris- och kartellnämnd Regeringen har i budgetpropositionen, bil. 9, föreslagit att anvisa ett förslagsanslag på 36,5 milj. kr. till statens pris- och kartellnämnd, SPK. Vi har från motsatt oss förlängningen av tilllämpningen av prisregleringslagen. Denna har kommit att tillämpas dels i form av direkta prisstopp, dels i form av förhandlingar mellan SPK och enskilda företag (eller grupper av företag). Jag anser att båda dessa former av priskontroll i princip är olämpliga och att de motverkar återupprättandet av en väl fungerande marknadsekonomi. Det finns därför enligt min mening anledning att minska denna förhandlingsverksamhet inom SPK, och jag föreslår därför att anslaget reduceras med 3 milj. kr. SPK bedriver självfallet också annan verksamhet, t. ex. genom utredningsarbete i samband med . Denna verksamhet är värdefull och bör inte få påverkas av det minskade anslaget. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar anvisa ett med 3 milj. kr. reducerat förslagsanslag till statens pris- och kartellnämnd för /87.
mot · G902n312 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N312 m. fl. (fp) Kostnadsberäkning av handelspolitiska skyddsåtgärder a. redovisas i en rapport från Fondet for Markeds- og Distribusjonsforskning på uppdrag av nordiska ämbetsmannakommittén för konsumentfrågor leder handelshinder till prishöjningar på såväl importerade som hemmaproducerade varor. Trots att handelshindrens effekter dvs. kostnader för konsumenterna är betydande, saknas oftast beräkningar av dessa kostnader i utredningsförslag och propositioner. Statens pris- och kartellnämnd bör därför dels ges i uppdrag att utveckla metoder att kostnadsberäkna olika typer av handelspolitiska skyddsåtgärder, dels rutinmässigt tillställas förslag om skyddsåtgärder för sådana kostnadsberäkningar. Mot bakgrund av det anförda yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om kostnadsberäkning av handelspolitiska skyddsåtgärder. DanieI Tarschys (fp)
mot · G902n314 · 1986-01-27 00:00:00 — 22. att i avvaktan på särskild proposition till Stöd för oljeersättande åtgärder, m. m. för /87 beräknar ett reservationsanslag av . samt att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stöd för oljeersättande åtgärder, 23. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om översyn av samt inrättande av ett självständigt tekniskt forskningsråd, 24. att till Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling för /87 anvisar ett reservationsanslag av , 25. att avslår regeringens förslag att till Forskningsbidrag till teknikbaserade småföretag för /87 anvisa ett reservationsanslag av , 26. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående avveckling av industrifonden. () () Per () () () () () ()
mot · G902n315 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:N315 () Ett hantverkscentrum i pågår vid Hantverkets folkhögskola i utbildningsverksamhet inom smala hantverksyrken. Denna verksamhet har visat sig vara ett värdefullt komplement till övrig yrkesutbildning i . Skolan har en fyraårig kurs i byggande och reparation av stråkinstrument och en tvåårig sadelmakarutbildning. Vidare har ett antal kurser i bokbinderi anordnats. Dessa utbildningar är långa folkhögskolekurser, men även kortare kursverksamhet har bedrivits inom gamla måleritekniker, tapetseri, vård av gamla ting, byggnadsvård m fl. 1 den miljö en folkhögskola kan erbjuda och den skiftande verksamhet som Hantverkets folkhögskola har med estetisk-konsthantverklig linje, företagsekonomisk linje, allmän linje och medialinje har det visat sig vara värdefullt att samordna skolverksamheten med de långa och korta kurserna inom smala hantverksyrken. , ett organ som bildats av SHIO-Familjeföretagen och som finansieras av statens industriverk har sitt säte på och nämndens målsättning är att på olika sätt flytta fram hantverkets positioner. Dessutom har skolan en särskild avdelning, SHIOFamiljeföretagens företagarutbildning, som arbetar med att utbilda de mindre företagarna inom ämnesområdet företagsekonomi. Inte minst inom regionalpolitiken är det viktigt med ett fungerande hantverk. Om fler människor kan bo kvar i landsorten och få sin utkomst delvis från hantverk skulle betingelserna bli bättre för att leva och bo i glesbygd. Ytterligare åtgärder behöver sättas in för att hantverket skall kunna bli en faktor att räkna med när det gäller sysselsättning och utveckling. Det skulle vara värdefullt att vid ett hantverkscentrum upprätta ett register över verksamma hantverkare och konsthantverkare. Ett föredöme kunde vara det som finns i hos . Detta register tjänar som en god kontaktförmedling mellan kund och tillverkare. Med stöd av det anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett hantverkscentrum i . . () 1 1 1985/86.
mot · G902n316 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:N316 och () för musikinstrumenthantverk I vårt land finns ett levande och omfattande intresse för musikutövning. Enligt insiktsfulla bedömare har det förmodligen funnits så många musikinstrument i omlopp som . Till detta har bl. a. bidragit de kommunala musikskolornas utbyggnad och den ökande fritidens möjligheter till hobbyverksamhet. Annorlunda förhåller det sig med tillgången till instrumenthantverkare, som kan reparera och vårda olika musikinstrument. a. med tanke på musikskolornas och orkesterverksamhetens behov är det påkallat att göra särskilda insatser för att säkra tillgången till musikhantverkare. fanns det musikverkstäder som bildade en särskild hantverksmiljö och som kunde utbilda nybörjare. Eftersom denna typ av reparationsverkstäder numera är i det närmaste försvunnen är det nödvändigt att i mer skolmässiga former ordna utbildning av blivande instrumenthantverkare. Vid Hantverkets folkhögskola i har som en försöksverksamhet skapats en utbildning i stråkinstrumenthantverk. Denna unika utbildning har väckt ett berättigat intresse. Utbildningen, som är fyra-årig,är den första i sitt slag i landet och i . En utbildning med denna inriktning är kostnadskrävande och fordrar extra insatser från olika intressenter för att verksamheten skall kunna få en säkerställd framtid. Enligt min uppfattning bör det undersökas om det finns förutsättningar att med utgångspunkt från försöksverksamheten vid Hantverkets folkhögskola i bilda ett . Ett dylikt institut skulle ha till uppgift att såväl ombesörja utbildning inom olika instrumentområden som svara för utvecklingsarbete som berör olika delar av det svenska musiklivet. Målsättningen är att få fler instrumentslag i utbildningen. Med hänsyn till att ingen liknande institution torde existera i våra grannländer bör övervägas om ett dylikt institut skulle kunna få en nordisk inriktning. Det synes lämpligt att får i uppdrag att genomföra den föreslagna utredningen och framlägga ett konkret förslag till lösning på det här skisserade problemet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att utreda och komma med förslag om bildandet av en stiftelse för instrumenthantverk i . . () () 1985/86 N316 1* 1985/86.
mot · G902n318 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N318 m. fl. (s) Norrlandsfonden och I de nuvarande stadgarna för Norrlandsfonden sägs att fonden skall främja näringslivets utveckling i , främst i . , som geografiskt tillhör och sysselsättnings- och näringsmässigt har problem av samma karaktär som de fyra nordligaste länen, har i praktiken legat utanför fondens verksamhetsområde. Mineraljakten, som Norrlandsfonden har bedrivit även i , är det enda avsteget från den regeln. Det har rått osäkerhet om vilka möjligheter Norrlandsfonden har att ge stöd till industriella verksamheter i . Fonden har för egen del i informationsskrifter och andra sammahang hävdat att den är till för de fyra nordligaste länen. Det har också återspeglat sig i styrelsens exklusiva sammansättning. har , med anledning av riksdagsmotioner, konstaterat att det inte föreligger några formella hinder för Norrlandsfonden att ge stöd till företag i . Det är enligt vår mening mot bakgrund av den negativa utvecklingen som genomgått och genomgår av största vikt att får ingå i stiftelsens verksamhetsområde. Som stöd för kravet att ta med i Norrlandsfondens verksamhetsområde redovisas följande tabell som på ett bra sätt belyser läge och utveckling inom ett par viktiga områden för alla Norlandslän. Län Befolknings- Andel för- Arbetslösa Arbetsm. % 1983,% % % % -1,6 -0,6 -2,1 -1,8 -1,7 -0,5 Av tabellen framgår att är fullt jämförbart med de övriga Norrlandslänen när det gäller befolknings- och sysselsättningsförhållanden. De markeringar som riksdag och regering tidigare gjort beträffande Norrlandsfondens geografiska omfattning samt befolknings- och syssel sättningssituationen i talar för att i fortsätt- Mot. ningen bör ingå i Norrlandsfondens verksamhetsområde. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bör ingå i Norrlandsfondens geografiska verksamhetsområde. () () () Axel () () ()
mot · G902n319 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N319 och () Stöd till Träteknikcentrum i Den senaste regionalpolitiska utredningen föreslog att 30 milj. kr., med 10 milj. kr. under vart och ett av , skulle anslås för produktutveckling och vidareförädling hos sågverks- och träförädlingsföretagen i norra . Som sammanhållande kraft i detta forsknings- och vidareutvecklingsarbete skulle Träteknikcentrum i fungera. Vid Träteknikcentrum i finns utomordentligt kompetent personal samt ett flertal mycket intressanta FoU-program/teknikutvecklingsprojekt som blir till nytta för all träbaserade industri. Där finns det även intressanta träbaserade energiprojekt (sparsammare/lättsammare hantering osv.) som drivs i samarbete med företag i . Träindustrin har en utomordentligt stor betydelse för sysselsättningen och den regionala strukturen i hela . De fyra nordligaste länen har i samarbete med Träteknikcentrum utarbetat ett programförslag till insatser för att främja träindustrin i berörda län. Enligt min mening får ej kortsiktig besparingspolitik förhindra att 10 milj. kr. ställs till Träteknikcentrums förfogande. Detta för att de i samarbete med norrländsk träindustri skall kunna bedriva kvalificerat utvecklingsarbete till fromma för norrländsk träindustri och hela landets träbaserade industri. Jag vill speciellt fästa uppmärksamhet på att den träbaserade industrin är en basindustri i flertalet av de kommuner som är utsatta för en omfattande s. k. flyttlasspolitik. Skall utvecklingen vända, vilket är nödvändigt, så måste en grund vara att slå vakt om och utveckla orternas basindustrier. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att 10 milj. kr. skall anvisas för vart och ett av följande tre budgetår till Träteknikcentrum i . P.-O. ()
mot · G902n321 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N321 (m) Framställning av fosfatgödsel ur svensk apatit Svenskt lantbruk använder ca fosfor . Huvudleverantör av denna är Supra i . Den råvara som Supra nästan uteslutande använder är råfosfat, som importeras från och . Endast vid den lilla fabriken i utnyttjar man mindre mängder apatit från . Råfosfat innehåller per ton ca kadmium, ett ämne med betydande risker för folkhälsan. Vår åkerjord tillförs genom fosfatgödning Fyra femtedelar härav kommer från Supra i . Det utvecklingsarbete som pågår vid företaget syftar inte närmast till att få fram en kadmiumfri produkt utan mera till att kunna köpa en billigare råfosfat med högre kadmiumhalt. Den totala kadmiumspridningen kan därigenom misstänkas förbli oförändrad. äger i apatiten en egen fosfatråvara. Apatit är huvudbäraren av mineralrikets fosfortillgångar och är starkt utbrett. Det förekommer i nästan alla magmatiska bergarter ävensom i kristallina skiffrar. Det påträffas i många lagerföljder (t. ex. i magnetitlagret i ), pegmatitiskt i sprickor och höghydrotermalt i drusrum. Med apatiten uppträder ett flertal värdefulla såsom magnetit och en rad sällsynta jordartsmetaller. De sistnämnda har speciella användningsområden som exempelvis i färg-TV-apparater, vid oljekrackning och i glasyrer. I är apatit det viktigaste gångartsmineralet. Malmen i Kirunavaara innehåller apatit och i Johen och Välkomman. Enbart kring och finns apatit varav med en fosforhalt på . Till apatitens nackdel får räknas dess innehåll av arsenik, till dess fördel att den är närmast fri från kadmium. Med apatitbaserad fosfatgödsel skulle ca arsenik spridas ut över våra åkrar. Detta måste vägas mot de kadmium som sprids . Enligt expertis i marklära skulle arsenik påverka åkerjordarna väsentligt mindre än kadmium. Experter på hälsorisker med tungmetaller finner apatiten vara ett ur folkhälsosynpunkt intressant alternativ. I såväl som används apatit för framställning av fosfatgödning. Vid Norsk Hydro är man på väg att ta fram en ny reningsteknik som rensar bort betydligt mer arsenik än vad tillgängliga metoder gör. Under gjordes försök i att avskilja de norrbottniska järnmalmernas apatit för tillverkning av superfosfat. serades under med Vitåfors anrikningsverk intill Malm- Mot. 1985/86 berget. Ur material från och erhölls 1942 genom flotation N321 och med i stort sett samma fosforhalt utvanns apatitslig i . Apatit som svensk råvara för framställning av fosfatgödsel är väl värt en fördjupad granskning. Fördelarna med en apatitbaserad fosfatindustri är flera: miljömässiga vinster, nya arbetstillfällen, ökad självförsörjningsgrad, sänkta importkostnader och värdefulla biprodukter såsom sällsynta jordartsmetaller. förslag om satsning på apatiten bör ges en fördjupad och allsidig prövning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning om förutsättningarna för en apatitbaserad svensk fosfatindustri.
mot · G902n323 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N323 Hans Nyhage och () Produktionstekniskt utvecklingscentrum i , m. m. I industridepartementets bilaga till budgetpropositionen föreslås att 5 milj. kr. anvisas för /87 och ytterligare 2 milj. kr. för året därpå till uppbyggande av ett produktionstekniskt utvecklingscentrum (Proteko) i . Tekoföretagen skall kunna få möjligheter till praktisk utbildning och rådgivning när det gäller datastyrda produktionsmaskiner och robotteknik. Genom praktiska prov skall företagen kunna skaffa sig erfarenheter om den nya teknikens möjligheter för den egna tillverkningen. De skall kunna anlita Proteko vid upphandling av maskinutrustning och för personalutbildning samt även kunna få service rörande ny teknik. Det är naturligtvis värdefullt för tekoindustrin att Proteko kommer till stånd. Vi delar uppfattningen att grundinvesteringen och inkörningsperioden bör täckas av offentliga medel. Vi har redan i vår motion angående utformningen av tekostödet föreslagit att 19 milj. kr. anvisas till Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin /87. Vi föreslår här att av dessa medel skall 5 milj. kr. anvisas till utvecklingscentret, 13 milj. kr. till kollektivt exportstöd och 1 milj. kr. till samverkan leverantör och detaljhandel. I bilaga till budgetpropositionen föreslås att en kostnadsram om 4 milj. kr. för förnyelse av utrustning för högskoleutbildningen inom tekoområdet förs upp i utrustningsplanen vid högskolan i . 2,5 milj. kr. härav får disponeras under kommande budgetår och resten under det nästföljande året. har fastställt lokalprogrammet för tekoinstitutionen vid högskolan till att omfatta . Lokalbehovet för Proteko har beräknats till . Det är naturligtvis angeläget att en samverkan mellan högskolans tekoinstitution och Proteko kommer till stånd. Även utbildningen vid gymnasieskolan och verksamheten vid en eventuell filial till () i måste beaktas i sammanhanget. Betydande vinster står här att göra genom en samordning, såväl vad gäller maskinell utrustning som personella resurser. Enligt vår uppfattning måste således lokalfrågorna lösas på ett sådant sätt, att samverkan kan etableras och samordningsvinster erhållas. Det är angeläget att lokalbehovet tillgodoses så, att de berörda verksamheterna kan bedrivas i så nära anslutning till varandra som möjligt, vilket bör ge regeringen till känna. Med anledning av vad ovan anförts hemställs N323 1. att beslutar att till Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin för /87 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 73 milj. kr. reducerat reservationsanslag om 19 milj. kr. att utgå i enlighet med vad som anges i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anges rörande samverkan mellan produktionstekniskt utvecklingscentrum (Proteko) och högskoleutbildningen inom tekoområdet vid högskolan i . Hans Nyhage (m)
mot · G902n324 · 1986-01-27 00:00:00 — () Ett marin- och undervattentekniskt centrum vid varv i Inom Marin- och Undervattenteknik vid bedrivs en omfattande utveckling för såväl militär som civil användning. Det är enda enhet för både utveckling och konstruktion av militära ubåtar. För offshoreindustrin arbetar och UV-teknik med högteknologiska projekt. Ubåtsverksamheten har dominerats av en serie om fyra avancerade ubåtar för svenska marinen, Västergötlandsprogrammet. Dessutom arbetar man med ubåtsserien Sjöormen. Inom ubåtsteknologin utvecklas också vid ett nytt luftoberoende energisystem för undervattensbruk med Stirlingmotorn som kraftkälla. Intensiva studier för utarbetande av 1990-talets svenska ubåt bedrivs. har den unika möjligheten att erbjuda kompletta program från projektutkast till färdig produkt genom att man inom företaget har kvalificerade proj ekt-, konstruktions- och produktionsresurser. Här satsar man också på exportmarknaden. och UV-teknik har också sin ställning inom den civila sektorn och har på uppdrag av norska Statoil utfört en studie av teknik och system för utvinning av olja på stora djup. Med tanke på det stora djupet så krävs helt nya lösningar än för dagens offshoreprojekt. har svaret som är mycket likt det Stirlingmotorsystem som producerar för svenska marinen. En annan intressant produkt som kan nämnas i detta sammanhang är en mycket avancerad dykarklocka. Eftersom krav ställs på nya tekniska lösningar med tanke på att offshoreverksamheten arbetar mot allt större djup och eftersom har mångårig erfarenhet inom kvalificerad ubåtsteknologi bör ett marin- och undervattentekniskt centrum utvecklas i . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående ett marin- och undervattentekniskt centrum i .
mot · G902n326 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N326 m. fl. (c) Exportfrämjande åtgärder, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:U530 hemställs 1. att hos regeringen begär utredning och förslag om myndigheternas åligganden och befogenheter i det nordiska samarbetet, 2. att hos regeringen begär att utredningen importkonkurrerande hemmamarknadsindustri (SIND 1979:3) breddas och aktualiseras i enlighet med de riktlinjer som redovisas i motionen samt att de förslag läggs som den förnyade översynen kan föranleda, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om småföretagens betydelse för exporten, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om högteknologisk export. () () P.-O. () () () ()
mot · G902n327 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N327 m. fl. (vpk) Frihandelssystemets verkningar m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1985/86 :Fi603 föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om det nuvarande frihandelssystemets verkningar, 2. att hos regeringen begär förslag om åtgärder för att begränsa det utländska teknikberoendets inverkan på landets ekonomiska politik och utrikespolitik. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i