mot · G902449 · 1986-04-04 00:00:00 — m. fl. Statsbidrag till lärarlöner i gymnasieskolan (prop. 1985/86:97) 1985/86 449-456 Det nu framlagda förslaget har av regeringen presenterats som en schablonisering och förenkling. Den diskussion som förts sedan det offentliggjorts visar emellertid att det inte uppfattas som särskilt enkelt ens av personer som är väl förtrogna med skolan och dess ekonomi. Den uttalade förenklingsambitionen har alltså inte fört fram till ett tillfredsställande resultat. Enligt uppfattning måste såväl förtroendevalda, som skolans administratörer och annan personal, ha rimliga förutsättningar att sätta sig in i systemet för att kunna ta aktiv del i frågor som rör skolans ekonomi och fördelning av resurser. Detta är en ansvarsfråga i ett demokratiskt samhälle. Risken finns annars att makten glider över till ett snävt skikt av experter. Det är också angeläget att föräldrar och elever har rimliga chanser att uppfatta huvuddragen i systemet för att en vital skoldebatt skall kunna utvecklas. Det är omöjligt att få en uppfattning om det föreslagna systemets ekonomiska effekter för skolhuvudmännen innan det har knutits till de ekonomiska övervägandena. Sådana har säkert ägt rum men avses uppenbarligen inte bli redovisade förrän i samband med budgetpropositionen . Denna uppstyckning av beslutsprocessen är olycklig inte minst för kommunerna. De kommer att få veta med vilka medel de skall driva gymnasieskolan vid terminsstarten . Detta är klart otillfredsställande ur kommunalekonomisk synpunkt - i synnerhet som den ekonomiska tilldelningen sannolikt riskerar att präglas av en besparingsprofil. Mot bakgrund av att de förebådade förenklingseffekterna ej har uppnåtts, som de samlade ekonomiska villkoren för skolhuvudmännen är oklara, bör avslå regeringens förslag i dess nuvarande form. bör hos regeringen begära ett nytt förslag. Vid beredningen av ett sådant kan en samordning med arbetet som följer på och utredningen om styrsystemet i skolan möjligen vara lämplig. Inför en sådan omarbetning av förslaget som vi föreslår finner vi det angeläget att några väsentliga frågor ytterligare övervägs och löses. Det framlagda förslaget riskerar att verka centraliserande. Visserligen finns en garantiresurs för de skolor som drabbas ogynnsamt men denna utgår endast . har krävt att ett garantisystem för bibehållande av små skolor skall utarbetas på grundskolenivå. Flera av de skäl vi därvid har anfört har också relevans för bedömningen av systemet på gymnasienivå. Ett framtida statsbidragssystem till gymnasieskolan bör inrymma ett sådant varaktigt resursgarantisystem för mindre gymna- 1 1 1985/86.3 sami. Timreduktionen i gymnasieskolan har utsatts för kritik. De förutsättningar Mot. 1984/85:449 som motiverade dess införande har inte visat sig bära i längden. Det måste mot denna bakgrund vara felaktigt att bygga in just en sådan timreduktion i ett framtida anslagssystem på det sätt som föreslås. Vid en omarbetning av förslaget bör dessa tankegångar mönstras ut. I fråga om antalet elever per klass öppnar det lagda förslaget för en överinskrivning av elever i en tidigare icke tillämpad omfattning. För att bibehålla undervisningens kvalitet är det angeläget att klasserna inte tillåts bli för stora. Den föreslagna överinskrivningsregeln bör därför avvisas. Med stöd av vad som ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar avslå förslaget om statsbidrag till lärarlöner i gymnasieskolan och hos regeringen begär nytt förslag som beaktar de förslag som anförts i motionen, 2. att - vid avslag på yrkande 1 - beslutar a) att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs rörande resursgarantisystem för mindre gymnasieskolor, b) att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs rörande borttagande av timreduktionen för vissa ämnen i gymnasieskolan, c) att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs rörande överinskrivning. () ()