mot · G902A432 · 1986-01-24 00:00:00 — En aktiv regionalpolitik i 1985/86 A432-436 För att få balans såväl mellan som inom olika regioner måste regionalpolitiken inriktas så att den långsiktigt bidrar till en decentraliserad samhällsstruktur. Denna målsättning måste omfattas av såväl stat, landsting som kommuner. I satsar enskilda kommuner och inte minst i regionalpolitisk! Med den inriktning som staten givit regionalpolitiken är risken stor att intresset för att medverka i positiv anda från kommun och landstings sida avtar. Beslut som löntagarfonder, stora flyttningsbidrag, signaler om högskolans i nedbantning, placering av nytillkommande statlig verksamhet i storstadsregionerna och minskning av väganslagen har påverkat andra beslutsorgan i negativ riktning. När befolkningssiffran presenterades var det en dyster läsning för sex av länets åtta kommuner. Befolkningsökningen fanns i den största tätorten, , samt i där en mindre ökning skett. Totalt minskade länet med nära 300 personer och hela minskningen härrör från utflyttning. I regionalpolitiska beslut sades det att det finns regioner utanför stödområdena som fordrar särskilda insatser. var ett av de områden som räknades upp. och var de andra. I riksdagsbeslutet sa man att problemen i de här områdena skall beaktas vid tilldelningen av regionala utvecklingsmedel och vid tilldelningen av medel till teknikspridningsprojekt och kunskapsöverföring mellan företag och kunskapscentra. preliminära befolkningsstatistik visar att detta år var delat i två delar, där den som ökade sin befolkning bestod av storstadslänen, , och , övriga delar av landet minskade, skogslänen (utom ), Bergslagen och sydöstra . Man skulle alltså kunna se skogslänen med Bergslagen och sydöstra som de svaga delarna av . Försöker man göra en mer detaljerad avgränsning av sydöstra sysselsättningssvaga delar duger inte den kartskiss som redovisats i propositionens referat av den regionalpolitiska utredningens betänkande. Kartan visade den s. k. inlandsovalen som avgränsats kring av deras LO-sektion. Länsstyrelserna i området har genomfört egna prioriteringar som baserats på kommunernas utveckling och inte på avståndet från . 1 1985186.3 sami. Inom området råder det givetvis vissa skillnader. Ogynnsammaste utveck- Mot. ling har haft med -9,, A432 med -7,och med -5,. Jämför man sysselsättningsutvecklingen i östra med den inom stödområdena var den sämre än inom dessa. Som jag ser det är det nödvändigt att räkna upp länsanslaget i likhet med vad som föreslagits i partimotion angående offensiv regionalpolitik. Jag förutsätter att därvid får en rejäl ökning, något som även en enig länsstyrelse föreslagit. Redan under förra motionerade jag tillsammans med () om förläggning av skogsforskning till . Som lämplig plats angavs . har ett stort intresse och stor aktivitet växt fram hos olika organ i . Dessutom synes företrädare för skogsnäringen och forskare vara ense om att det finns många problem beträffande skogsproduktionen i . Faror som hotar är luftföroreningar, skadegörande insekter och svampar, viltbetning samt konflikter med andra markanvändningsintressen. Dessutom finns problem med stamkvaliteten i yngre bestånd. Ett intensivt skogsbruk i måste också anpassas efter de starkt varierande förhållanden som råder i fråga om mark, trädslag, klimat och belägenhet, vilket kräver god kunskap. Forskningen kring produktion och användning av lövträd bör intensifieras. Ägarstrukturen med dominans för småskogsbruket i ställer också andra krav på forskningen än storskogsbruket i norr. a. erbjudit lämpliga lokaler och kommun är villig medverka. , å sin sida, är positiv till samverkan i form av skriv-, reproduktions-, data- och bibliotekstjänster samt är beredda att ge stöd i vissa forskningsfrågor. Dessutom diskuteras att genom tillskott från olika skogliga företag i tillskapa en särskild fond för sydsvensk skogsforskning. Den positiva syn som olika organ och intressenter i länet har för lokalisering av skogsforskning till borde enligt mitt förmenande resultera i att uttalar sitt stöd för detsamma. av de yrkesverksamma i är sysselsatta inom jord- och skogsbruk. Tas hänsyn till vidareförädling, handel, lantbrukets köp av varor och tjänster är av de yrkesverksamma beroende av jord- och skogsbruk för sin försörjning. Detta har vid en analys kommit fram till. Som tidigare nämnts råder obalans i sysselsättningen kommunerna emellan. Beslutar statsmakten att lägga ned skulle t. ex. kommun drabbas oerhört hårt. av de sysselsatta är verksamma inom jordbruket och ser man till jord- och skogsbruk blir siffran . Enbart detta exempel torde visa hur orimligt ett upphörande av brukande av är. Därtill skall läggas miljöaspekter, beredskapsaspekter och ett ansvar för svältande människor i andra delar av Mot. 1985/86 världen. Oberoende av nedläggningens omfattning så kommer en minskning av åkerarealen att göra odlingslandskapet i mindre öppet och få negativa effekter på landskapsbilden som följd. Det kommer bl. a. att minska möjligheterna för utveckling inom vissa andra områden, exempelvis turistnäringen. Som exempel på vad länet medverkar till för landsbygdens utveckling vill jag nämna projektet landsbydsutveckling där och delar på kostnaderna och anställt en landsbygdsutvecklare. Landsbygdsutvecklaren skall bedriva en aktivt uppsökande verksamhet och stimulera samt ge impulser till människor på landsbygden och i mindre tätorter att ta vara på den egna bygdens möjligheter till försörjning. Han skall stimulera till nytänkande och vid behov ge råd till enskilda med konkreta idéer till verksamhet och kunna tjäna som kontaktlänk till berörda myndigheter. Mot bakgrund av nuvarande överskottssituation inom jordbruket är det speciellt viktigt att lantbrukare kan hitta bisysslor som något kan minska beroendet av lantbruket. Exempel på områden och verksamhetsidéer som sannolikt i högre eller mindre grad blir aktuella är vidareförädling av ortens råvaror, t. ex. minisågverk, fiskodling, hantverk/hemslöjd, reparationsverksamhet, uthyrningsstugor och snickerier. Denna typ av verksamhet kan ofta drivas i kombination med annan verksamhet. Detta projekt har inga direkta motsvarigheter i landet eftersom det omfattar hela länet medan det i övriga delar av landet mera varit fråga om en kommun eller del därav. Detta exempel visar den aktivitet som finns hos olika samhällsorgan inom länet och understryker behovet av statens medverkan t. ex. via länsanslaget som tidigare framhållits. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av aktiva regionalpolitiska insatser i .