mot · G902397 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:397 () och () Vissa varvsfrågor m. m. 1985/86:120) Svensk varvsindustri har under en lång följd av år varit utsatt för en utomordentligt svår internationell konkurrens. Denna har förstärkts av att alla viktiga konkurrentländer har ett omfattande statligt stöd till den inhemska varvsindustrin. Hur stor subventionsgrad som förekommer redovisas i en tabell i propositionen. Av denna framgår att subventionsgraden för inhemska beställare varierar från den svenska på ända . För utländska beställare varierar subventionsgraden från den svenska, till . Inom vissa segment av varvsmarknaden är subventionsgraden ändå högre, , och i vissa fall ända . Det är utvecklingen på de statliga subventionerna som gör att Svenska Varv kan driva Varv. Det har inte hjälpt att är ett av världens mest effektiva varv, produktionen av handelsfartyg måste upphöra. Nedgången i antalet sysselsatta i fartygsproduktion har för del varit dramatisk. Sedan nyproduktionen av handelsfartyg lagts ned vid kommer endast några tusen personer vara sysselsatta med varvsproduktion i traditionell mening. I jämförelse med varvens sysselsättning kan man tala om en ren katastrof. 1975 sysselsattes över 33 000 människor i varvsproduktion. I och med att nyproduktion av handelsfartyg i princip upphör inom återstår nybyggnadsverksamhet vid ett antal mindre varv utanför . Det gäller Djupviks varv (), Marstrandsverken, Varv, Fartygsreparationer, Varv, Marinteknik (kommun) och Varv (kommun). Dessa varv är små men av stor betydelse för sysselsättningen på sin ort. De har med stor flexibilitet och anpassningsförmåga lyckats förändra verksamheten med en förändrad efterfrågan. De mindre varven är ändå beroende av kreditvillkor som är jämförbara med omvärldens. Det är angeläget att de mindre varvens möjligheter att överleva tillvaratas inte minst för att bevara kompetens och kapacitet inom varvsnäringen. Ett totalt utraderande av svensk varvskapacitet skulle sannolikt få svårartade konsekvenser. Därför är det angeläget att konkurrenssituationen för de små och medelstora varven får en ny översyn. diskussionerna kring nedläggningarna av storvarven inom Svenska Varv pågått har de övriga varvens situation kommit i skymundan. Problemen inom dessa varv är främst knutna till kreditvillkor och borgensåtaganden som i en del fall gjorts och som är betungande främst ur kreditvärdighetssynpunkt. Fick ju varven till svara för borgensåtaganden, därefter till . Det nu föreslagna stegvisa ökandet av kreditgarantiavgifterna innebär att kostnaderna för att ta hem fartygsorder ökar så starkt att varven riskerar att förlora order. 1 proposition 1985/86:120 föreslås att kontantstöd införs som ett alternativ till projektstödet. Det s. k. kontantstödet har tillämpats i , vilket inneburit att svenska varv har avsevärda konkurrensproblem med de norska varven. Det system som föreslås i propositionen kan inte mäta sig med det norska. Det norska kontantsystemet för nyproduktionen innebär enligt uppgift en subvention av räntemellanskillnaden mellan fastställd marknadsränta och den låneränta på som tillämpas. Fixeras för hela den teoretiska amorteringstiden vid kontraktstillfället och diskonteras med en diskonteringsränta som anses motsvara prisutvecklingen. Det här ger en subventioneringsgrad av av kontraktspriset. Det fiktiva lånets löptid ändras därefter från till . Subventionsgraden behålls därvid oförändrad, vilket medför en sänkning av låneräntan. Kontantsubventionen i utgörs sålunda av skillnaden mellan marknadsräntan och låneräntan för det Fiktiva femårslånet, vilken skillnad uppgår till på den kvarvarande delen av det Fiktiva lånet. I stort sett samma principer gäller för större ombyggnader. Det i proposition 1985/86:120 föreslagna kontantstödet har avsevärt lägre nivå. Enligt vissa beräkningar rör det sig om subvention på kontraktspriset medan det norska alltså ger . Det här innebär att de kvarvarande svenska varvens konkurrenssituation snabbt blir ohållbar. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att av regeringen begär en snabböversyn av kreditsystemet i syfte att minska konkurrensnackdelarna för den kvarvarande svenska varvsindustrin. () ()