mot · G902U512 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:U512 () Kurdernas situation Kurdernas situation har uppmärksammats mera än tidigare, tyvärr ofta på ett negativt sätt genom utvisningsbeslut och vissa gruppers agerande. Om man försöker sätta sig in i kurdernas situation framför allt i ett historiski perspektiv grips man av att det kurdiska folket förtryckts och levt under synnerligen svåra förhållanden under århundraden. Trots detta har kurderna försökt behålla sin kultur och sina folkliga traditioner. Det finns mellan 14 och 20 miljoner kurder i världen, huvudsakligen i , , och . En mindre grupp lever i . Alltfler har kommit till som flyktingar, och ett växande antal har fått en också i . De flesta kurder bor i , uppskattningsvis 1012 miljoner. officiella inställning tycks vara att det över huvud taget inte finns några kurder. Man talar om bergsturkar, och dessa har förvisats till landets mest eftersatta område. Den turkiska armén lär ha korsat gränsen till och och öppet utfört massakrer på dessa länders befolkningsgrupper i sin jakt på kriminella och terrorister. Resultatet har blivit ett växande antal flyktingar från till olika länder i och . Den näst största kurdiska gruppen ca 5 miljoner finns i . På grund av ständig förföljelse var kurderna en av de grupper som aktivt bidrog till att störta shahen och därmed hjälpa Khomeini till makten. Hans förtryckarregim vände sig emellertid mycket snart emot dem, och det förs ett regelrätt krig mot dem. Flyktingströmmen till irakiska och turkiska växer. Kurderna i ca 3 miljoner har uppnått en viss formell självständighet, men i realiteten är de fortfarande en förföljd folkgrupp. I förs en aktiv gerillakamp. Eftersom stöder den kurdiska gerillan i svarar med att ge sitt stöd till de kurdiska rebellerna i . Situationen för kurderna i ca 1 miljon är mindre känd, men de anses vara de minst förföljda kurderna i det egentliga beroende på en annan kultur- och utbildningspolitik. Tusentals kurder lever dock utan medborgarskap i , sedan de efter revolter i och 1938 invandrade till i stor skala. fungerar som ett transitland för de oftast intellektuella och politiskt aktiva flyktingar som därifrån söker sig till . tar emot kurdiska flyktingar från ärkefienden , medan flyktingar från det allierade inte släpps in på några villkor. Antalet flyktingar från syriska är ganska litet, några hundratal i hela . Kurdernas situation är särskilt svår genom att de är splittrade inbördes och genom att de är spridda i flera länder. Det finns en sammanhållning och en gemensam kulturell bakgrund men också stora skillnader av språklig, social och politisk natur. Strävan efter en gemensam kurdisk identitet tycks dock vara stark. Vad kan göra internationellt? Har gjort tillräckligt för att stödja kurderna i vad gäller deras mänskliga rättigheter? Denna och många andra frågor ställdes i vid en debatt under den kurdiska kulturvecka som anordnades där . kommun är en av de kommuner som tagit emot en grupp flyktingar, framför allt kurder. engagerade man politiska representanter från samtliga riksdagspartier i kurdernas svåra situation. Genom deras berättelser om förföljelse, våld och tortyr och genom deras bildkonst fick vi en större inblick än tidigare i folkets kultur och dess hårda öden genom tiderna. Vi måste fråga oss: Har vi stött kurdernas strävan till en gemensam kurdisk identitet? Har vi hjälpt dem tillräckligt humanitärt? Kurderna drabbas svårt under det pågående kriget och får ingen hjälp från de krigförande staterna, inte ens elementär läkarvård. Flyktingläger och byar är sönderbombade längs den irakisk-iranska gränsen. a. mediciner och bedövningsmedel saknas helt. Av budgetpropositionen framgår att 10 milj. kr. gått till katastrofbistånd för hjälp och skydd åt krigsdrabbade i /under / 85. Det förutsätts att liknande stöd utgår även under kommande budgetår. Från kurdisk sida efterlyses nu organiserade hjälpsändningar till de nödlidande i de sönderbombade byarna och flyktinglägren längs den irakiskiranska gränsen. 1985/86 U512 Med stöd av det ovan sagda hemställer undertecknad U512 1. att hos regeringen begär ett lämpligt internationellt agerande för kurdernas sak, t. ex. i och FN, 2. att begär att regeringen prövar möjligheten att genom lämplig organisation distribuera hjälpsändningar till nödlidande i kurdiska byar och flyktingläger.