mot · G902t303 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:T303 m. fl. Teletekniken befinner sig i ett mycket intensivt utvecklingsskede. Inte minst uppluckringen av monopol i några av de större industriländerna, såsom , och , har givit upphov till en intensiv forskning och utveckling. Det är uppenbart att uppkomsten av fria telemarknader innebär en kraftig vitalisering av telekommunikationerna i dessa länder. Både etablerade och nya företag i telebranschen tävlar om att erbjuda nya och bättre system. Även svenska företag deltar i konkurrensen, främst Ericssonkoncernen. Informationsteknologin befinner sig i ett dynamiskt och expansivt skede. Runt om i världen satsas oerhörda resurser på forskning och utveckling. Konkurrensen är knivskarp när det gäller både utveckling och marknadsbearbetning. Några tydliga drag framträder i den pågående utvecklingen. Teleteknik och datateknik smälter samman alltmer. Kostnaderna för anläggning av kommunikationsnät sjunker. Åtskilliga länder omprövar den organisatoriska formen för sina telekommunikationer. utgjorde telefoni och databehandling helt olika verksamheter. I och med att man började förbinda olika datorer med varandra förändrades bilden. Dagens situation kännetecknas av att teleprodukter och produkter från den ständigt expanderande privata dataindustrin smälter samma tekniskt i generellt användbara apparater. En konsekvens av denna utveckling är att det blir allt svårare att upprätthålla olika organisatoriska former för datakommunikation och telekommunikation. har förhoppningsvis ingen föreslagit att dataindustrin skall nationaliseras och monopoliseras. Följaktligen kommer sannolikt de nationella telemonopolen att tvingas ändra organisationsform förr eller . Utläggning av tunga, kraftigt isolerade kopparkablar var från början den dominerade tekniken för telekommunikation. Kostnaderna för anläggning av nät var mycket höga. Därför byggdes nationella teleförvaltningar upp, skyddade av monopol. Detta var förmodligen rationellt . Med sjunkande anläggningskostnader och nya tekniska överföringsmetoder, såsom tunna optiska fibrer, radiolänkar och satelliter, blir situationen en annan. Man kan inte längre tala om ett enda nät för telekommunikation. Detta är ytterligare ett skäl att avskaffa de nationella telemonopolen. Flera länder har tagit konsekvenserna av de senaste årens utveckling. Det går en våg av avmonopolisering och privatisering över världen. lägger självfallet inte om sin telepolitik för att försämra telekommunikatio- Mot. Tvärtom, de inser att det blir alltmer omöjligt att behålla monopolen. Eftersom det numera finns tekniska förutsättningar för ökad konkurrens, tar man till vara marknadsekonomins möjligheter att skapa både en snabbare utveckling och bättre telekommunikationer. Risken är uppenbar att vårt land avskärmar sig från den snabba internationella utvecklingen, om vi inte omprövar roll. Regeringen är sannolikt också medveten om detta men har inte dragit några slutsatser. Regeringens syn på roll och uppgifter framkom i propositionen 1984/85:158. a. föreslogs där att - utöver en av levererad basapparat per abonnemang - typgodkända telefonapparater av andra fabrikat skall få anslutas till nät. Dessutom föreslog man att statens aktier i skulle överlåtas till Ericssonkoncernen. Slutligen gav propositionen besked om att regeringen inte hade för avsikt att verkställa tidigare beslut, nämligen att , , skulle överföras till aktiebolagsform per . I samband med regeringens proposition framförde de borgerliga partierna en gemensam syn på hur den svenska telepolitiken bör bedrivas. a. framhölls det orimliga i den trippelroll som har. är för det första en myndighet, för det andra ett affärsverk och för det tredje ett konkurrerande affärsföretag! Denna situation kommer i längden att bli ohållbar. Konflikten mellan olika roller har skärpts alltmer. Detta har lett till att mycket kritik har riktats mot . Denna kritik har gått ut på att man skulle utnyttja myndighetsfunktionen och monopolskyddet för att gynna sina konkurrensutsatta verksamheter. Mycket av denna kritik har varit illa underbyggt, men i ett antal fall har kritiken sannolikt varit befogad. Ett svenskt kvarhållande av telemonopolet, som ett antal andra länder öppnas för konkurrens, innebär också en annan risk för vidkommande. I länder där monopolen brutits upp har en omfattande konkurrens uppstått. I denna deltar både dessa länders egen teleindustri och utländska företag. Men när exempelvis amerikanska teleföretag försöker erbjuda sina produkter i de utländska konkurrenternas hemländer, stoppas de ofta av telemonopol där. Det är tveksamt hur länge detta förhållande kommer att tolereras i icke-monopolländerna. Redan märks ett klart missnöje från sida där man, ehuru ännu så länge ganska lågmält, börjat tala om att protektionistiska åtgärder kan bli oundvikliga. Då har en omfattande och mycket framstående teleindustri skulle en sådan utveckling vara synnerligen olycklig. Följden kan bli dels att svensk industri måste inskränka sin verksamhet inom teletekniken, dels att svenska företag kan komma att flytta utomlands både vad avser ägande, forskning, utveckling och produktion. Den borgerliga synen, sådan den framkom vid ärendets behandling , är att roll skall renodlas och i första hand bestå av att förvalta 13 Myndighetsuppgiften att typgodkänna apparatur skall läggas Mot. 1985/86 på annat organ än . Vårt förslag innebär också att all konkurrensut- T303 satt verksamhet skall skiljas ut till separata bolag. Ett mål är att därefter successivt sälja ut aktier i dessa bolag till allmänheten och anställda. monopolområde omfattar abonnentväxlar, viss anslutningsutrustning för datakommunikation, s. k. modem, samt delvis telefonapparater. Därutöver kan man säga att tills vidare har ett faktiskt nätmonopol. har självt begärt att monopolet på telefonapparater skall avskaffas. Regeringens förslag, vilket senare blev beslut, innebär att den första apparaten på varje abonnemang måste köpas från . Vi menar att konsumenten skall ha rätt att välja även den första telefonapparaten. Om apparater och service är bättre än konkurrenternas, kommer de även fortsättningsvis att dominera marknaden. Om inte, får konsumenterna tillgång till bättre apparater och ökad service om monopolet avskaffas helt. Oavsett vem som blir mest framgångsrik i konkurrensen, kan man vänta sig att priserna pressas. Även det är i konsumenternas intresse. faktiska monopol på telenätet har resulterat i att investeringar i vissa delar av landet eftersatts. Framkomligheten har försämrats. Kommunikationsministern tvingas konstatera att det råder "en besvärande försämring av framkomligheten på sina håll vid vissa tider". bör koncentrera sin verksamhet på att vidmakthålla och utveckla ett väl fungerande nät. Investeringarna i nätet bör mot denna bakgrund öka med ytterligare 400 milj. kr. /87 och 1987/88. Även efter den inskränkning som har skett av monopol är det fortfarande verket självt som, i normalfallet, prövar och godkänner vilka telefonapparater som skall få kopplas in på telenätet. Detta är djupt olyckligt från konkurrenssynpunkt. Regeringen har tillsatt en utredningsman med uppgift att "granska den nuvarande ordningen att godkänner privatägd teleutrustning. Det är av största betydelse att utredningsmannen arbetar skyndsamt med sikte på att godkännandefunktionen förläggs till myndighet utanför . Enligt vår mening är det självklart att även de båda andra monopolen abonnentväxlar och höghastighetsmodem - avskaffas. Abonnentväxlar har en central funktion i många företags kommunikationssystem. Möjligheten att utnyttja växlarnas funktion rationellt hämmas genom att står som ensam leverantör. abonnentväxlar är dessutom dyra. Varje växel som installeras och som inte kan anpassas fullständigt efter användarnas krav innebär en merkostnad. Detta gäller inte bara företag utan även sjukhus, skolor, myndigheter etc. Otvivelaktigt kommer att tvingas släppa monopolet på abonnentväxlar. Man kommer inte att kunna stå emot de krav som följer i den tekniska utvecklingens spår. Detsamma är förhållandet med höghastighetsmodem. Monopolistiskt organiserade telekommunikationer tenderar att anpassa informationssystemen efter monopolets villkor. Den mångfald och konkur- 14 rens som har en avgörande betydelse för näringslivets utveckling kommer då Mot. 1985/86 att blockeras. De åtgärder som ett antal andra länder vidtagit har nästan undantagslöst syftat till att öka dynamiken och utrymmet för experiment och enskilda initiativ. Inte minst för nyföretagande och småindustri är detta viktigt. För en sådan utveckling står monopolet i vägen. industriverksamhet bedrivs dels inom verket i industridivisionen, dels i det av staten, via , helägda aktiebolaget med dotterbolag. Samlingsnamnet för denna industriverksamhet är . är ett av största elektronikföretag. Man svarar för egenproduktion av telemateriel, såsom utrustning för telekommunikation och informationshantering inom områdena ljud, text, data och bild. I flera omgångar har konstaterats att det är olyckligt att stora delar av verksamhet bedrivs inom . beslöt att skulle överföras till bolagsform . sköts tidpunkten för överförandet upp en första gång och budgetproposition föreslogs ytterligare uppskov. I propositionen 1984/ 85:158 föreslog regeringen än en gång att frågan skulle skjutas . Detta blev också beslut. Regeringen har alltsedan den kom till makten nonchalerat och förhalat denna fråga. Vi ser med oro på den handlingsförlamning som uppenbarligen drabbat regeringen när det gäller . I budgetpropositionen föreslår nu regeringen att "skall få medgivande att ombilda industridivisionen till bolag genom att sälja denna till . Med tanke på stora betydelse för framtida utveckling vad gäller telekommunikation och informationshantering, är det av största betydelse att företaget med det snaraste ombildas till aktiebolag. Att ytterligare vänta med verkställigheten av ett beslut som borde ha trätt i kraft är, som vi ser det, allvarligt. Vi föreslår därför att omvandlas till aktiebolag genom att industridivisionen säljs till till bokfört nettovärde. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att med beaktande av vad som i motionen anförts helt upphäva monopol på telefonapparater, abonnentväxlar och höghastighetsmodem, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att godkännandefunktionen för teleprodukter skall förläggas till myndighet utanför , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den konkurrensutsatta verksamheten inom , 4. att beslutar att skall överföras till aktiebolag , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. motionen anförts om att skall öka sina investeringar i nätet T303 med ytterligare 400 milj. kr. 1986/87 och 1987/88. Per Stenmarck (m) () () gotab Slockholm 1986 10356