mot · G902n449 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N449 och () Beredskapen vid katastrofsituationer Det häftiga snöfallet i visar hur sårbart det moderna samhället är och vilka besvärligheter, ja, rent av katastrofsituationer, som kan uppstå för människor och djur . Elförsörjningen är kanske det mest sårbara av de nätverk, som knyter ihop landets olika delar. Katastrofforskaren vid försvarsdepartementet och har gjort upp en lista över vad som kan hända, när strömmen bryts i . Av den framgår bl. a. att flygsäkerheten kan drabbas efter en enda sekunds elstopp, att respiratorer stannar efter en minut, att kycklingar i fjäderfäanläggningar börjar dö och att grisar i svinstall kvävs . Efter tio timmars stopp kan telefontrafiken avstanna. Efter den senaste lamslagningen av har berättigad kritik riktats mot att några egentliga åtgärder ej vidtagits efter det stora elavbrottet . Vattenförsörjningen drabbas också hårt vid naturolyckor, främst på grund av strömavbrott men också på grund av brott på vattenledningar. Det finns exempel på att sjukhus stått nära nog utan vattenförsörjning . Någon mobil utrustning för vattenförsörjning har ej funnits, lika litet som något avtal med innehavare av tankvagnar. Väghållningen blir ofta mycket försenad och försvårad särskilt i glesbygd. Vid det häftiga snöovädret i den 27 fanns det byar strax utanför , som inte fick plogad väg på tre till . Skolor var stängda. Eventuella sjuktransporter måste ha fått ske med helikopter. Katastrofberedskapen är i första hand en primärkommunal angelägenhet. Kommunerna är dock i stort behov av en samordning av olika resurser på länsplanet. Länen är i sin tur beroende av en bättre samordning på riksplanet, t. ex. när det gäller elförsörjning vid skogsbränder och svåra översvämningar. I anledning av komplikationerna i samband med det svåra snöovädret i har i i samarbete med ett stort antal organisationer, regionala styrelser, länsmyndigheter och företag under ledning av landshövdingen och försvarsdirektören utfört ett omfattande arbete för att förbättra länets beredskap i samband med naturolyckor. Det framkorh t. ex. att informationen till allmänheten hade varit alltför bristfällig i samband med det svåra snöovädret trots att var beredd att sända information. Fyra samrådsgrupper under ledning av LRF, , och har utarbetat förslag till beredskapsplan för . a. har en enkätundersökning gjorts bland länets djurhållare. Det har bl. a. föreslagits att den s. k. blockorganisationen skall utnyttjas för förbättrad samverkan med eldistributörerna. Berörda myndigheter skall pröva frågan om i vilken utsträckning installationsförberedelse för reservaggregat bör göras inom glesbygderna. Kommunerna skall i samband med civilförsvarsplanläggningen ta upp frågor om åtgärder för att möta långvariga elavbrott. har framtagit en informationsplan för större olyckor, skyddsrummet vid LAC skall få en direkt ledning till . Värmlandsenergi har tillsatt en informationschef. En översyn av behovet av reservkraft för växlar o. d. avses ske vid varje myndighet/organ, som har något ansvar vid räddningstjänst. Detta är några av resultaten av arbetsgruppernas arbete. har redan kunnat konstatera, att arbetet lett till påtagliga höjningar av länets beredskap vid naturolyckor, t. ex. vid en översvämningskris . Lika väl som ett län kan och bör intensifiera beredskapen inför naturolyckor och katastrofer bör riksdag och regering vidta åtgärder i den riktningen. Uppenbarligen har rätt i sin ledare , att omläggningen av det ekonomiska försvaret med syfte att förmå varje verksamhet att själv ta ett större ansvar för att klara kriser ännu inte fått genomslag. Man räknar fortfarande med viss hjälp från staten. Samma förhållande har visat sig gälla från kommunernas sida gentemot länsplanet. Ett visst samordnande ansvar kan man inte komma ifrån när det gäller beredskapsplaneringen. Detta samordningsansvar håller nu på att byggas upp i och med riksdagsbeslutet om att överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) ombildas till överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB). Ett 20-tal myndigheter och ungefär dubbelt så många olika samhällsfunktioner kommer då att samordnas i beredskapshänseende. Åtgärden sägs skapa förutsättningar för en bättre civil beredskap inom totalförsvaret. Givetvis är avsikten att denna beredskap skall vara lika effektiv vid katastrof- och krissituationer i fred som i krigslägen. Det måste emellertid framhållas att en civil beredskap inte skapas av centrala myndigheter. Grundförutsättningen för en god civil beredskap är ett starkt och motståndskraftigt näringsliv och samhälle. Därtill krävs att det finns medvetna och handlingskraftiga beslutsfattare i stat, kommuner och företag. 1985/86 N449 De avbrott i strömtillförseln som skildrats i denna motion har, väl att Mot. märka, inträffat under fredsförhållanden. Ändå har vitala samhällsfunktio- N449 ner kommit att lamslås . Hur mycket svårare skulle det inte bli att åtgärda sådana sabotage mot bl. a. elförsörjningen som vi måste räkna med i ett krigsfall eller inledningsskedet till ett krig? Elförsörjningen är särskilt betydelsefull i hela vårt samhälle. Bostäder, arbetsplatser, livsmedelsproduktion, penningtransaktioner, järnvägstransporter m. m. är helt eller praktiskt taget helt beroende av elström. Detta har klart redovisats i utredningsbetänkandet SOU 1984:69 Säker elförsörjning där en rad åtgärder föreslagits. Det är snart dessa utredningsförslag lades fram, och det är det stora strömavbrottet () inträffade. Då lamslogs större delen av vårt land och flera konkreta förslag till åtgärder lades fram redan då. Ännu tycks dock inga sådana åtgärder ha vidtagits. Ett sådant dystert konstaterande gör bl. a. forskaren i en intervju i . I samma artikel citeras generaldirektören i ÖEF som konstaterar att elavbrotten är bevis på att beredskapen är dålig. Det bör stå alldeles klart för såväl riksdag som regering och elkraftföretag med distributörer att skyndsamma åtgärder är av nöden. En beredskap av hög klass måste byggas upp, både tekniskt och i fråga om planering. är det nödvändigt att det äntligen! tas beredskapshänsyn i samhällsutbyggnaden, en angelägenhet som tyvärr dribblats bort i vårt land. Vi vill också erinra om vikten av den inledda studie- och försöksverksamheten avseende kommunala riskanalyser för fred, kris och krig. Den bedrivs i nära samarbete mellan alla berörda. Vi tror att det arbete och den beredskapsplanering som pågår vid i och som vi här delvis skildrat kan ge den nämnda försöksverksamheten angående kommunala riskanalyser många uppslag och god vägledning. Med stöd av det ovan sagda hemställer vi 1. att hos regeringen begär åtgärder som radikalt förbättrar beredskapen mot elavbrott, 2. att hos regeringen begär att sådana åtgärder vidtas att beredskapshänsyn vid samhällsutbyggnaden förverkligas, 3. att hos regeringen begär att anvisningar utgår till länsstyrelserna om förbättrad beredskapsplanering vid strömavbrott.