ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902ub276 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub276 () Djurdissektionerna i I Läroplan för kan man läsa att eleverna i undervisningen i naturorienterade ämnen skall lära känna vanliga växter och djur och få perspektiv på hur olika former av liv utvecklas på jorden. Vidare skall den göra eleverna medvetna om människans ansvar för sin och kommande generationers livsmiljö och väcka deras respekt för allt levande. Användningen av levande djur i naturkunskapsundervisningen och djurdissektioner upplevs av många elever som plågsamt och otäckt. Risken är stor att elevernas förmåga att respektera andra levande varelser trubbas av om de lär sig i skolan att ett djurliv inte är värt någonting. Elever bör ha rätt att slippa delta vid eller utföra djurdissektioner. Den här frågan har tidigare behandlats av men avslagits med motivering att läraren bör kunna ta hänsyn till elevernas reaktioner och befria elever efter egen bedömning. ville inte medverka till att vissa utbildningsmoment generellt skulle anses som frivilliga. Denna rätt finns för högskolestuderande. De kan begära dispens för att slippa vara med om plågsamma djurförsök. Det borde vara ett minimikrav att elever i skall ha rätt att slippa delta vid dissektioner o. d. utan kanske långa diskussioner med sin lärare. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om elevers rätt att slippa närvara vid eller utföra djurdissektioner.
mot · G902ub277 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub277 m. fl. (fp) Behöriga lärare på de yrkesinriktade gymnasielinjerna avskaffades utbildningsarvodet till lärarkandidaterna på linjerna Industri och hantverk, Handel och kontor samt Vård. I samband med det beslutet uttalades att man noga skulle följa utvecklingen så att man skulle kunna vidta åtgärder om antalet kandidater sjönk påtagligt. Man kan nu se en stadig nedgång i antalet kandidater som påbörjat sin lärarutbildning inom dessa områden. Likaså är andelen obehöriga lärare i flera yrkesämnen mycket besvärande. Det är självfallet också mycket allvarligt för kvaltiteten på gymnasiets yrkesutbildningar om stora delar av undervisningen i karaktärsämnena genomförs med lärare som är bristfälligt utbildade för sin uppgift. Särskilt alarmerande är förhållandena på de s. k. framtidslinjerna. En undersökning som gjorts i visar t. ex. att på dessa linjer är en stor del av lärarna obehöriga. För att kunna bedöma vilka yrkesområden som har de största behoven krävs emellertid en genomlysning av förhållandena i hela landet, liksom av de förändrade förutsättningar som utredningen om gymnasiets yrkesutbildning kan komma att lägga. Vi förutsätter att detta beaktas i utredningen. I avvaktan på utredningens betänkande avstår vi därför från att nu lägga konkreta förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om problemen med obehöriga lärare på gymnasiets yrkesinriktade linjer. () ()
mot · G902ub278 · 1986-01-26 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub278 och i (s) Gymnasieskolans konsumtionslinje Konsumtionslinjen är en liten, men viktig del inom gymnasieutbildningen. Linjen har en så konkret anslutning till det dagliga livet att den är meningsfull för den elev som efter känner dålig studiemotivation eller inte vill/kan fortsätta på någon av de teoretiska utbildningslinjerna. Dessutom är det en av de få linjerna som attraherar flickor med dålig studiemotivation/ dåliga grundkunskaper som inte vill ta steget över till de pojkdominerande tvååriga yrkesinriktade linjerna. En nedskärning av konsumtionslinjen skulle således främst drabba flickorna. Konsumtionslinjen har för det andra ett viktigt ämnesinnehåll. Flera av dessa ämnen finns enbart på denna linje eller i mycket ringa utsträckning på övriga gymnasielinjer. Det gäller särskilt två områden: dels ämnen som ger handlingsberedskap för hem och samlevnad, dels de textila ämnena sömnad och vävning. Så länge ämnen som ger kunskaper inom området hem och samlevnad inte finns på andra gymnasielinjer som ett självklart utbildningsinnehåll för alla elever, måste därför konsumtionslinjen behållas i åtminstone nuvarande omfattning. Starka argument för konsumtionslinjen är också att den insikt i och kunskap om kost och konsumentkunskap som eleven får ger självförtroende och utgör ett viktigt inslag i social fostran. En medveten konsument kan hushålla med knappa resurser och föra viktiga baskunskaper vidare till både barn och bekanta. Samhället behöver dessa kunskaper lika mycket som de kunskaper andra gymnasielinjer förmedlar. Konsumtionslinjens textila gren är den enda möjlighet som står till buds för elever som önskar utbildning inom det textila området. Intresset för detta område, liksom för övriga estetiska ämnesområden, är mycket stort bland eleverna i . Utan en grundläggande utbildning inom området är det svårt att upprätthålla den textila kulturtraditionen. Det är därför mycket angeläget att platsantalet inom konsumtionslinjenkonsumentekonomisk specialkurs ej drabbas av nedskärningar. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om konsumtionslinjens betydelse. 1985/86 Ub278 () ()
mot · G902ub279 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub279 och () Förordnandena för lärare I Lärarnas riksförbunds medlemstidning, Skolvärlden nr 1, 1986, redovisas en undersökning av lärartillsättningar i . Den ger vid handen att en oacceptabelt hög andel av förordnandena utfärdats i strid mot gällande regler. Missförhållandena gällde främst grundskolornas högstadier, men också på gymnasierna förekom förordnanden i felaktiga ämneskombinationer. 43 förordnanden av 103 lärare på högstadium hade felaktig ämneskombination, något som vittnar om brist på respekt för ämneskunskaper. Det finns anledning anta att likartade förhållanden råder i andra kommuner. En orsak till felaktigheterna är troligen att rektorerna eller skoldirektörerna i högre grad låter sig ledas av sin tolkning av läroplanen - blockläsningen - och praktiska schematekniska hänsyn än av skolförordningens paragrafer. En annan kan vara bristande kännedom om reglerna. Man måste fråga sig om skolförordningen i alla delar - behörighetsbilagoma? - är lämpligt utformad och om skolledarutbildningen ger tillräcklig kännedom om tillsättningsförfarandet. I då underlaget för lärartjänster minskar är det särskilt viktigt att tillsättningen av lärare sker i enlighet med fastställda regler, så att ämneskunskaper och en adekvat pedagogisk utbildning blir utslagsgivande. Det måste åligga tillsynsmyndigheterna att ansvara för att så sker. Med hänvisning till vad vi anfört hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att länsskolnämnderna och SÖ måtte ta ansvar för att lärarförordnanden sker enligt skolförordningen. (m) ()
mot · G902ub280 · 1986-01-27 00:00:00 — Intagningen av elever till gymnasial yrkesutbildning 1985/86 Ub280288 Beslut om intagning av elever till gymnasieutbildning görs av en intagningsnämnd. sammansättning, arbetsformer och befogenheter regleras i skolförordningen och skollagen. I nämnden ingår skolledare och lärare i gymnasieskolan, skolledare och lärare i , en syofunktionär samt tre personer som företräder allmänna intressen. Arbetsmarknadens parter har således ingen direkt representation i intagningsnämnderna. Gymnasieskolan måste ha nära kontakter med arbetslivet. Det är nödvändigt för att utbildningen skall ha en god kvalité. Dessutom är det en förutsättning för att intagningsnämnderna skall kunna fatta riktiga beslut inom sitt kompetensområde. Gymnasieskolan bedriver yrkesutbildning för en rad branscher i form av specialkurser. För att vara behörig sökande måste man i de flesta fall ha fyllt . Många specialkurser har också krav på att eleverna skall ha en yrkeserfarenhet av visst slag och viss omfattning. I många fall saknar intagningsnämnderna kompetens att avgöra om en sökande har rätt yrkeserfarenhet eller inte, och fattar därför ibland felaktiga beslut. Det får mycket negativa konskevenser för den sökande eftersom intagningsnämndens beslut enligt skollagen inte kan överklagas. Den sökande upplever sig ofta utelämnad och rättslös gentemot intagningsnämnden och dess beslut. De negativa förhållanden som redovisats ovan kan ändras genom förändringar i skolförordningen och skollagen. Av skolförordningens instruktion för intagningsnämnden bör framgå att den skall ha samråd med berörda yrkesråd före beslut om intagning av elever till utbildning där det finns krav på förpraktik. Som redovisats ovan kan alltså intagningsnämndens beslut inte överklagas. Det medför risk för rättsosäkerhet för sökande till gymnasieutbildning. Därför bör intagningsnämndens beslut kunna överklagas till länsskolnämnderna. Genom decentralisering har betydande beslutsbefogenheter överförts från till länsskolnämnderna. De är därför en lämplig instans för prövning av intagningsnämndernas beslut. Genom att överklagningsmyndigheten finns på regional nivå ges möjligheter till korta handläggningstider och minimal byråkrati. 1 1985/86.3 sami. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen anhåller om förslag till ändring av skolförordningen som innebär att intagningsnämnderna åläggs att samråda med berörda yrkesråd på sätt som redovisats i motionen, 2. att beslutar om ändring i skollagen så att intagningsnämndens beslut kan överklagas till länsskolnämnden. () () 1985/86 Ub280
mot · G902ub281 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub281 och Hans Nyhage (m) B-språk på högstadiet När beslöt att alternativkurserna i B-språk (tyska och franska) skulle upphöra fr. o. m. /83 gav som sin mening regeringen till känna att B-språk skulle garanteras samma resurser som tillkom ämnena /82. Det nya systemet har tillämpats drygt tre hela läsår. De första eleverna som läst enligt Lgr 80 började gymnasiet . Det finns därför anledning att göra en utvärdering av vad som hänt med undervisningen i tyska och franska på högstadium och vilka effekter förändringen fått på språkundervisningen i gymnasieskolan. I utvärderingen måste ingå att utröna om resurstilldelningen för de båda språken blivit den som beslutade om. Med stöd av vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär skyndsam utvärdering av effekterna av slopandet av alternativkurserna i tyska och franska på högstadium samt att i utvärderingen skall ingå en kartläggning av hur den av beslutade resurstilldelningen till dessa språk har använts. () Hans Nyhage (m) 1 * 1985/86.3 sami.
mot · G902ub282 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub282 m. fl. (vpk) Rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel för handikappade Det finns fyra rikscentraler för pedagogiska hjälpmedel för handikappade, RPH-HÖR, RPH-RH, RPH-SYN och RPH-SÄR. Den verksamhet som bedrivs där är en förutsättning för integrering av handikappade elever i den vanliga skolan. har vi en situation där handikappade elever inte kan få de hjälpmedel de behöver för att följa undervisningen på samma villkor som andra barn. En viktig orsak är att det fattas pengar vid RPH. RPH måste få möjlighet att utveckla sin verksamhet. Det är en fråga om ansvar för och solidaritet med barn och ungdomar med handikapp. Vi anser därför att bör följa den anslagsframställning som gjorts av . Under hänvisning till det anförda och med ändring i proposition 1985/86:100 föreslås att under bil. 10 , B 6, Rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel för handikappade beslutar anvisa . utöver regeringens förslag. (vpk) (vpk)
mot · G902ub285 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub285 m. fl. (m, fp, c) Statsbidrag till i Under en följd av år har den vertikala skolorganisationen i som i skolvärlden. Tyvärr har denna skolvariant blivit sällsynt i vårt skolsystem. Vi motionärer har i ett flertal motioner pläderat för de fördelar som vinnes i en vertikal skola. Sammanfattningsvis gäller detta åldersintegrationen mellan olika åldrar och årskurser, en möjlighet till effektivare utnyttjande av faddersystem, förutsättningar för positiv kamratuppfostran, variation i undervisningssituationen för lärarna, bättre förståelse hos lärarna för elevernas sociala och psykiska behov i olika åldrar m. m. För övrigt hänvisar vi beträffande argumentationen till av oss tidigare väckta motioner. Desto mer tillfredsställande är det att kunna konstatera att förutsättningarna för ett återupprättande av en vertikal skola i synes ljusare . har godkänt den tidigare vertikala skolan, , som fristående skola. På kommunstyrelsens bord ligger beslutsunderlag för överlåtande av skolbyggnaderna till Stiftelsen . Skolan överläts från stiftelsen till under villkor att den vertikala skolformen skulle bevaras. Eftersom staden inte längre vill driva skolan på det sättet är det rimligt att erbjuda stiftelsen att återta skolan och driva den på egen hand. En förutsättning för överlåtandet av skolbyggnaden och beviljandet av kommunala bidrag är dock att statliga bidrag utgår så att kan drivas som fristående skola utan terminsavgifter. En ansökan om statsbidrag ligger redan för behandling på . Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att statligt bidrag skall beviljas enligt gällande regler för fristående skolor. () ()
mot · G902ub286 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub286 m. fl. (fp) Datautbildningen för flickor, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86: K412 hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag om vidareutveckling av datautbildningen för flickor, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av humaniora inom teknikutbildningen. () () de () () () () ()
mot · G902ub287 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Ub287 m. fl. (c) Utbildningen av hantverkare Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N300 hemställs att beslutar att hos regeringen begära att får i uppdrag att utarbeta förslag till en bättre och bredare utbildning av hantverkare. P.-O. () () () ()
mot · G902ub289 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub289 m. fl. (m, fp, c) Samordning av de humanistiska och samhällsvetenskapliga 1985/86 linjerna i gymnasieskolan Ub289-296 I budgetpropositionen föreslås en försöksverksamhet med ökad samordning av H- och S-linjerna i vissa kommuner. Enligt propositionen skall eleverna inom den samordnade HS-linjen successivt kunna välja mellan fyra inriktningar: - en språklig inriktning med tre språk och ämnet allmän språkkunskap, - en inriktning med två språk , med ämnet socialkunskap i årskurserna 1 Och 2 och matematik i årskurserna 2 och 3, - en estetisk inriktning med tre språk i årskurs 1 och två språk och estetiskt specialämne i årskurserna 2 och 3, - en hel- eller halvklassisk variant eller grekiska. principskiss återges ordagrant i budgetpropositionen. Vissa frågor inställer sig emellertid. I årskurs 1 skall finnas en språklig inriktning och en samhällsorienterande inriktning (den senare med bl. a. ämnet socialkunskap i årskurserna 1 och 2 och mindre utrymme för språk). Det uttrycks i propositionen en förhoppning om att H-linjens huvudprofil fortfarande skall vara ett realistiskt alternativ i den samordnade, nya linjen. Vi är inte så säkra på det. Den språkliga inriktningen redovisas splittrat på två ställen (inriktningarna 1 och 4) och förhållandevis ofullständigt. Det framgår t. ex. inte att också den halvklassiska varianten innebär en språklig inriktning med tre moderna språk . Som allmän regel gäller att de teoretiska linjerna måste ha en profil för att de skall bli intressanta. Presentationen av den nya linjens språkliga inriktning är otillfredsställande. Ett klarläggande av innebörden av vad som presenteras i budgetpropositionen av HS-linjens språkliga inriktning bör därför göras. 1 1985186.3 sami. att som sin mening ger regeringen till känna att den reguljära H-linjens språkliga inriktning skall finnas kvar i försöksverksamheten med samordning av H- och S-linjerna. () (m) () () 1985/86 Ub289
mot · G902ub290 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub290 m. fl. (m, fp, c) Den naturvetenskapliga linjen i gymnasieskolan I sin rapport - en linje i kris avslöjar SÖ sina planer för den naturvetenskapliga linjen. Man är oroad över att så få elever söker sig till denna, och för att komma till rätta med situationen arbetar man för att långsamt och obevekligt skapa en gemensam linje för de naturvetenskapliga och tekniska linjerna. Meningen är att linjen skall vara både yrkesinriktad och förberedande för högre studier. Försöksverksamhet är i full gång på olika gymnasier i landet, och eleverna ges möjlighet att välja mellan olika alternativämnen på bekostnad av humanistiska ämnen. Försök med praktik förekommer också. Eleverna själva är i många fall nöjda, vilket SÖ tar till intäkt för att fortsätta sina planer. Man följer minsta motståndets lag och låter elevernas tyckande väga tyngre än själva syftet med utbildningen. Det är naturligtvis viktigt att utbilda gymnasieingenjörer, men detta sker bäst på en praktiskt orienterad T-linje. Syftet med N-linjen däremot är att ge dem som skall studera vidare en stabil grund. Med detta menar vi goda kunskaper i naturvetenskaperna, språk och samhällsvetenskap lika väl som i historia, filosofi och psykologi. Dessa ämnen tillsammans, i de proportioner den allmänbildande N-linjen hade , ger en bred bas av gedigna kunskaper. Att N-linjen ger en klart bättre förberedelse för teknisk högskola än T-linjen betonas i () nya studie Ingenjörer för framtiden. Skälet är att yrkesrollen som civilingenjör ofta innebär kvalificerade arbetsuppgifter och omfattande kontakter med människor från andra sektorer. Enligt IVA:s studie är bristen på kunskap i språk och perspektivskapande ämnen på T-linjen besvärande och uppvägs inte av kunskapen i teknikämnena. SÖ:s rädsla för att ställa krav på eleverna och den mjuka linjen med valfrihet mellan olika ämnen leder till något som varken är god yrkesutbildning eller lämplig förberedelse för högre studier. Det finns egentligen ganska självklara lösningar till de problem SÖ försöker lösa. Först och främst bör N-elevernas studieresultat på ett rättvis sätt kunna jämföras med andra elevers. Är svårighetsgraden större än på andra linjer måste betygssystemet återspegla detta. Vidare bör informationen om N-linjen förbättras betydligt och försöken att förmå elever att välja T i stället för N (bl. a. med motiveringen att linjerna är ganska lika) upphöra. Åberopande det anförda hemställs att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för att den allmänbildande N-linjens ställning i gymnasieskolan skall befästas. () () 1985/86 Ub290
mot · G902ub291 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub291 m. fl. (m, fp, c) Statlig skolmyndighets tillsynsansvar När en kommun rekvirerar statsbidrag skall enligt dagens regler kommunens beräkning av belopp göras utan hänsyn till den gällande procentuella minskningen. Den myndighet som prover rekvisitionen skall i beslut dels fastställa vilket belopp kommunen skulle ha haft rätt att erhålla om inte regler om reducering hade gällt, dels fastställa vilket belopp som skall betalas ut. Mellanskillnaden mellan statsbidrag och faktisk kostnad skall bestridas av kommunen. Undervisningen i skall genom denna regel garanteras oförändrad omfattning. Det är viktigt att bestämmelser av detta slag efterlevs för att principen om en likvärdig utbildningsstandard i hela landet skall ligga fast. Om lag eller annan författning på det allmänna skolväsendets område åsidosätts, anges i statsbidragsförordningen (51 §) att efter anmälan av länsskolnämnden får besluta att högst av statsbidraget till skall hållas inne i avvaktan på att rättelse sker. Om det kommer till tillsynsmyndighetens kännedom att undervisning inte anordnats enligt gällande föreskrifter, får ingen tvekan råda om att tillsynsmyndigheterna skall vidta de åtgärder som anges i 51 § statsbidragsförordningen. Regeringen bör erinra tillsynsmyndigheterna om deras skyldigheter härvidlag. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tillsynsmyndighets skyldighet att vidta åtgärder om statsbidrag inte utnyttjas för avsett ändamål. () ()
mot · G902ub293 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Ub293 och () Fortbildning av lärare vid riksinternatskolor Kostnaderna för fortbildning av lärarna vid riksinternatskolan i kan täckas bara med hjälp av höjda elevavgifter. Med den storlek dessa nu har är det inte möjligt att anslå medel för lärarfortbildning. Då dessa lärare även tidigare saknat statligt bidrag till sin fortbildning har frågan alltmer aktualiserats, eftersom skillnaden mellan dessa lärare och övriga gymnasielärare på grund av bristen på möjligheter till fortbildning ökar . Så bör det inte vara. Staten har genom riksinternatskolorna iklätt sig ett särskilt ansvar för att tillförsäkra vissa elever skolgång under trygga förhållanden. Lärarna har statligt reglerade tjänster och statsbidrag till deras löner utgår enligt samma grunder som till gymnasieskola. Det är därför rimligt att även lärare vid Humanistiska läroverket får möjlighet till fortbildning med hjälp av särskilda statliga medel. Detsamma bör gälla för lärare vid , den andra riksinternatskolan i landet. Ekonomiskt utrymme för detta bör kunna beredas inom ramen för anslaget B 8, Fortbildning m.m. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att regeringen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om möjlighet till fortbildning för lärare vid riksinternatskolorna. () ()
mot · G902ub294 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Ub294 () Betygsättningen i orienteringsämnen Nuvarande läroplan för medger att betyg sätts i form av s. k. blockbetyg, varvid ett gemensamt betyg sätts för geografik, historia, samhällskunskap och religionskunskap under samlingsbeteckningen SO, ett annat för matematik, fysik, kemi och biologi under rubriken . Denna modell har prövats i praktiken och befunnits ha en ganska förödande inverkan på elevernas studievilja. Många elever kan ha ett stort intresse för ett eller två ämnen i blocket men vara ointresserade av de övriga. Risken är då överhängande att eleven blir, om inte lat, så i varje fall likgiltig för alla ämnena i detta block. Eleverna anser, inte utan skäl, att blockbetyg inte kan på ett rättvist sätt upplysa om deras intresse för och kunskap om olika ämnen. Det är därför ett etablerat faktum i att modellen med blockbetyg ej har slagit väl ut. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till ändrad läroplan för så att blockbetygen avskaffas och ersätts av individuella betyg i varje ämne.
mot · G902ub295 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub295 och () Den föreslagna nedläggningen av konsumtionsutbildningarna En för ungdomar krympande arbetsmarknad kopplad till vår tids stora satsning på teknik har ökat riskerna för vissa grupper av flickor att bli ställda utanför arbetsmarknaden. av de flickor som väljer tekniska eller tekniskt industriella utbildningar avbryter sina studier. Genom beslut i regeringen har utbildningskapaciteten inom VSK-sektorn (vård-, social service- och konsumtionssektorn) minskats med 4 000 utbildningsplatser /84. Skulle ÖGY:s (Översynen av den gymnasiala yrkesutbildningen) förslag gå igenom, innebärande bl. a. att samtliga nuvarande konsumtionsutbildningar läggs ned, förvärras situationen ytterligare. Detta gäller framför allt de elever som i åk 9 inte har klara yrkesplaner. Många av dessa elever har inte kunskaper i eller förmåga att sköta sin egen ekonomi, vårda sin bostad, välja rätt kost, kanske inte heller förmåga att sköta sina kläder och sin hygien. De kommer ofta från hem som inte motiverar dem till vidare studier. Studier på konsumtionslinjen ger ungdomarna ovannämnda kunskaper och därigenom bättre förutsättningar att t. ex. via påbyggnadsutbildningar få den yrkesutbildning de och samhället eftertraktar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en kartläggning av i motionen nämnda elevers sociala situation, möjlighet på arbetsmarknaden och förutsättningar att tillgodogöra sig andra utbildningsalternativ. () ()