ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902n441 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N441 m. fl. (vpk) Odling av energiskog På ett stort torvmarksområde (Finnmossen) genomför domänverket ett större försök med energiskogsodling (eso). Försöket är planerat att pågå . Där testas alla faser från markval, anläggning, skörd till slutförbrukning. Detta försök är särskilt viktigt eftersom myrmarkerna utgör den största markpotentialen för energiskogsodling. Myrarna har väldigt olika förutsättningar för eso-odlingar. Olikheterna kan vara biologiska, tekniska och ekonomiska. Därför skulle det ha behövts ett avsevärt vidgat försöksprogram för eso-odling med ytterligare ett antal försöksområden. Kompletterande försök borde läggas ut med ledning av markinventeringen. Därmed skulle proven bli tillämpliga på olika torvmarksförhållanden. Försök på exploaterade torvmarker bör startas. Det har funnits svårigheter av både biologisk och teknisk natur vid energiskogsodling på torvmark. Erfarenheterna visar dock att dessa kunnat lösas på ett konstruktivt sätt. De för de ekonomiska utvärderingarna mest värdefulla projektresultaten måste dock inväntas till dess produktions- och skördeutfall föreligger. Trots att den ekonomiska analysen ännu inte kan genomföras anser vi från vpk att ett utvidgat försöksprogram för odling av energiskog på torvmark bör utarbetas. Ansvaret för genomförande av detta program bör som läggas på domänverket. Där Finns redan den kompetens och erfarenhet som samlats under hittillsvarande utvecklingsarbete. Under hänvisning till det ovan anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna behovet av ett väsentligt utökat program för odlingsförsök av energiskog på torvmark. (vpk) (vpk)
mot · G902n442 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N442 och () En etanolanläggning i Försöksverksamhet med utvinning av alkohol i form av etanol eller metanol för användning som motorbränsle bedrivs på skilda håll i världen. När det gäller sådan utvinning baserad på vegetabiliska råvaror kan följande framhållas. Råvaror vid utvinning av etanol kan vara spannmål, t. ex. majs, vete, ris och durra. Andra jordbruksprodukter kan vara potatis, sockerbetor, sockerrör, sojabönor eller maniok. Framställning av metanol sker bl. a. av spillved och torv. Det finns möjligheter att framställa etanol i baserad på inhemska råvaror. Framför allt torde det vara spannmål som kan komma i fråga. Men även sockerbetor och potatis borde bli råvara, ett inslag i en naturligare växtföljd. Goda resultat har uppnåtts vid försöksanläggningen i . Biprodukterna vid etanolutvinningen är intressanta. Särskilt den stora återvinningen av foderproteiner utör en viktig del i det framtidsprogram som erfordras för att svenskt jordbruk med animalieproduktion skall kunna minska importen av råvara till kraftfoder. Vidare kan understrykas att stärkelse och kolsyra, som också är biprodukter vid etanolframställningen, är viktiga i många industriella och livsmedelsproducerande verksamheter. Statsrådet anmäler i budgetpropositionen 1986 att medel anvisas för att klarlägga de tekniska och ekonomiska förutsättningarna att i en fullskaleanläggning framställa etanol grundad på spannmål. Finansieringen för vissa kostnader härför kommer att ske med medel som flyter in av avgifterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel. I har man på initiativ av och gjort en utredning som visar att det i finns råvaror för produktion av ca etanol från ca spannmål . Studien visar också att ur riksperspektiv är mycket intressant, och att en anläggning borde ligga någonstädes i detta län. Det finns ett betydande spannmålsöverskott, och intresset för sockerbetsodling är stort, varför den första fullskaleanläggningen bör förläggas till . Den definitiva lokaliseringen inom länet av en sådan fullskaleanläggning får närmare övervägas. Vid all planering av industriell förädling måste miljöhänsyn vägas in. Vattentillgång och rening av utsläpp är väsentliga faktorer att ta hänsyn till i ifrågavarande sammanhang. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen sägs om förläggning av etanolframställning till . 1985/86 N442 törsmark (fp)
mot · G902n443 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:N443 m. fl. (s) En etanolanläggning i I regeringens proposition 1985/86:74 om jordbruksforskning m. m. aviseras att 15,0 milj. kr. skall anvisas för att klarlägga de tekniska och ekonomiska förutsättningarna att i en fullskaleanläggning framställa etanol grundad på spannmål. Statsrådet utvecklar frågan i sin bilaga till budgetpropositionen. Lokaliseringen av fullskaleprojektet synes dock ännu ej avgjord. För vår del vill vi med två utgångspunkter plädera för en lokalisering till Norduppland. Den första punkten är behovet av sysselsättning. Den andra är att län är ett betydande jordbrukslän med ett spannmålsöverskott som kan utgöra råvara till etanolfabriken. Sysselsättningen i Norduppland har under en följd av år varit vikande. Stålkrisen har satt sina spår i och . Massaproduktionen i har genom rationaliseringar minskat antalet sysselsatta. Befolkningsutvecklingen i länsdelen är mot denna bakgrund starkt negativ med alla de följder i form av hotad samhällsservice som det medför. Kärnkraftverket i Forsmark härunder utbyggnadstiden motverkat den negativa utvecklingen i viss mån. När nu är över behövs tillskott av annan produktion. har tagit initiativ till att en särskild energigrupp för länet bildats EFU. 1 denna grupp ingår representanter för länets kommuner, , och lantbruksnämnden. Gruppen leds av landshövdingen. har genom ett samarbetsavtal med knutit en forskare/expert till gruppen. Nordupplandskommunerna driver ett speciellt energiprojekt. har en systemstudie av ett optimalt energisystem för Norduppland gjorts. Studien omfattar fyra delprojekt. Det finns således ett positivt klimat för ytterligare satsningar inom energiområdet. Eftersom etanolfabriken är beroende av jordbruksprodukter, är närheten till i en mycket positiv faktor, som talar för en lokalisering till län. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokalisering till Norduppland av en etanolfabrik. 1985/86 N443
mot · G902n444 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:N444 och () En etanolanläggning i Nedfallet av försurande ämnen består huvudsakligen av svavel- och kväveoxider. Största anledningen till försurningen av våra skogar är kväveoxiderna, vilka till kommer från biltrafiken. Ett sätt att minska dessa utsläpp är att använda sig av avgasrening på bilar. Metoden med katalytisk avgasrening kräver blyfri bensin. Genom att blanda in etanol kan man få fram en sådan produkt. Etanolen görs av biologiska råvaror såsom vete och sockerbetor. Vid etanolframställning erhålls också koldioxid, protein- och fiberprodukter. Bättre miljö, minskat oljeberoende, ökad sysselsättning, bevarat odlingslandskap och förbättrad bytesbalans blir effekter av etanoltillverkning. I finns en försöksanläggning som framställer etanol. Processen har fungerat fullt tillfredsställande, och det tillverkas ca 35 000 m1 etanol vilken inblandats i bensin och säljs inom . Med de uppenbara fördelar som en etanoltillverkning har måste det vara ett samhällsintresse att en fullskaleanläggning kommer till stånd i . Den socialdemokratiska regeringen har år genom utredningar fördröjt beslut i frågan. Från sida krävde vi ett principbeslut. Det fanns redan då tillräckligt underlag. I årets budgetproposition skjuts frågan ytterligare genom ny utredning. Detta är en helt onödig förhalningsomgång. Vi anser att principbeslut nu bör tas att den första fullskaleanläggningen för etanoltillverkning skall förläggas till . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uttala att den planerade fullskaleanläggningen för tillverkning av svensk drivmedelsetanoi skall förläggas till .
mot · G902n445 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N445 () En etanolanläggning i har krävt kraftfulla insatser mot försurningen. Det krävs insatser såväl internationellt som nationellt i syfte att minska utsläppen av svavel- och kväveoxider. De främsta föroreningskällorna vad avser utsläppen av kväveoxider är bilismen. De beslut som tagits att införa blyfri bensin måste därför hälsas med tillfredsställelse även om ikraftträdandet borde kunnat ske tidigare. Det finns flera ersättningskomponenter för bly. Det mest realistiska alternativet är motoralkoholer och då i första hand etanol. Etanolen kan också tillverkas nationellt och därmed minska importen av ersättning för blyet. Det överskott av spannmål som beräknas uppstå kan självklart vara en naturlig råvara. När därför etanoltillverkningen självklart måste byggas ut i är det viktigt att anläggningarna lokaliseras på ett rimligt sätt. En fabrik kan lämpligen placeras i kommun. Där finns det en råvarubas från spannmålsproduktion och kommunen är ur sysselsättningssynpunkt synnerligen utsatt. En etanolproduktion av storleksordningen 50 000 m- genererar arbetstillfällen åt 50 anställda i råvaruled och insatsled. Därtill kommer en positiv påverkan på sysselsättningen i påverkande verksamheter. En lokalisering av en etanolfabrik skulle således betyda mycket för sysselsättningen i orten och för jordbrukets utveckling. Jordbrukets proteinförsörjning kan i ökad utsträckning ske genom inhemska råvaror och importen kan minska. Därigenom kan medverka till att det värdefulla sojaproteinet används till livsmedel. Vidare minskas vårt beroende av importerad energi och såväl handelsbalans som försörjningsberedskap förbättras. Det är väsentligt att understryka att endast överskottet av spannmål skall gå till etanolproduktion och att endast etanolen utnyttjas sorn bränsle, medan övriga produkter återgår till livsmedelskedjan. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att erforderliga initiativ tas för att en etablering av en etanolanläggning kommer till stånd i Avestaområdet.
mot · G902n448 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:N448 m. fl. Forskning och teknikutveckling avseende avfallshantering 1985/86 N448 454 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Jo778 hemställs att beslutar anslå 5 milj. kr. till forskning och teknikutveckling angående resurseffektivisering och avfallshantering från anslaget Energiforskning. () () 1 1985/86.
mot · G902n450 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N450 () Den framtida tillgången på elenergi har i sina presenterade prognoser över elförbrukningen i konstaterat, att efterfrågan på el ökar snabbare än vad man tidigare beräknat. Redan nu förbrukar vi i , om man inkluderar avkopplingsbara elpannor och den extra el som åtgår på grund av stark kyla. Ökningen har varit . Totalt tillgänglig elproduktion uppgår till ca . Vi har haft gynnsamma förutsättningar att generera vattenkraft, eftersom somrarna och höstarna varit regniga. Dessutom har kärnkraftens tillgänglighet varit hög. Som synes är skillnaden liten mellan tillgång och efterfrågan. finns inga konkreta planer på att bygga ut produktionskapaciteten av elenergi. Med den ökningstakt vi nu har som vi inte kan utesluta risken för torrår så finns det en uppenbar risk för att elkonsumenterna inte kommer att få tillgång till den elkraft de efterfrågar. Det finns därför anledning att ompröva den nuvarande energipolitiken. Alternativen är, att man bygger nya elproducerade anläggningar eller åstadkommer en minskning av efterfrågan genom drastiska prishöjningar och ransonering. Svensk industri och även enskilda elkonsumenter har alltid haft tillgång till en billig elenergi i förhållande till andra länder. För svensk industri och svensk välståndsutveckling har detta inneburit betydande konkurrensfördelar. Svensk industri har också av tradition varit inriktad mot elintensiv produktion. Tack vare tillgången på vattenkraft har stora delar av vår elintensiva industri blivit lokaliserade till . Den utgör i hög grad ryggraden i norrländskt näringsliv, utan vilken stora delar av arbetsmarknaden skulle rasa samman. Aluminium, SCA, , , Kemanords anläggningar i och , och , , , etc. är exempel på företag som skulle drabbas hårt av elbrist och prishöjningar på elenergi. Den svenska industrin har själv i en översiktlig rapport visat att prishöjningar på el skulle leda till omfattande neddragningar av produktion och sysselsättning. Försök har gjorts att förmå i att utreda vilken effekt förändringar av eltillgång och elpris skulle få på sysselsättning och utveckling, men dess styrelse har avslagit denna begäran, vilket förvånar eftersom just detta län är det län som har den största andelen av elintensiva produktionsanläggningar i landet. Inom ramen för regionalpolitisk forskning bör sådana utredningar vara motiverade. Energipolitiken bör därför mot bakgrund av den nu så påtagligt förändrade situationen på elmarknaden belysas regionalpolitisk!. Med åberopande av det ovan anförda hemställs att begär att regeringen låter utreda de regionalpolitiska konsekvenserna av en framtida brist på el och därav framtvingade högre elpriser. 1985/86 N450
mot · G902n452 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N452 . och () En gasledning mellan och Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Fi605 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en gasledning från och förhandlingar med om fortsättning till .
mot · G902n453 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N453 m. fl. (c) energiförsörjning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:A498 hemställer vi 1. att beslutar att hos regeringen begära en parlamentarisk utredning angående energiförsörjning enligt vad som anförts i motionen, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen angående förhandlingar med och/eller angående köp av naturgas för introduktion även i .
mot · G902Sf201 · 1986-01-10 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf201 Besked till nytillkommande ålderspensionärer om pension från AFP och ATP >2n Enligt lag och förordning skall en ålderspensionär hos på en särskild blankett ansöka om pension från AFP- resp. ATP-systemen. De båda pensionerna är fastställda i lag och i stort sett alla som fyller är berättigade till den ena eller vanligtvis båda pensionerna. Uppgifterna om vilka som är berättigade till pension och tillkommande belopp finns lätt tillgängliga i befintliga datasystem. Det nuvarande systemet att infordra en ansökningsblankett torde därför vara en administrativ omväg. Dessutom kan en anmodan från att skicka in ansökningsblankett förorsaka onödig ängslan och osäkerhet om den framtida ekonomiska situationen. Lagen och de nuvarande rutinerna bör därför ändras så att blivande ATPoch AFP-pensionärer före pensionsdagen får ett klart besked om utgående pensionsbelopp och om möjligheten att senarelägga pensionsuttaget. Skulle någon vilja skjuta upp pensionen kan vederbörande med ett telefonsamtal lätt upplysa om detta förhållande. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig författningstext. Med anledning av ovanstående hemställs att beslutar om en sådan ändring i lagen om allmän försäkring att blivande ålderspensionärer slipper ansöka om sin pension. 1 1985/86.3 sami.
mot · G902Sf202 · 1986-01-10 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf202 m. fl. (s) Ändrade regler för ersättning för vård av sjukt barn Föräldrapenning för vård av sjuka barn kan utgå för per barn och år. Ersättningsbeloppet motsvarar sjukpenningen. Det genomsnittliga antalet dagar som tagits ut var 1984 per barn resp. per barn om man bara räknar med dem som över huvud taget tagit del av ersättningen. Till största delen gäller det dessutom fall där ordinarie vårdare är sjuk. I stort sett täcks alltså de behov som försäkringen är avsedd att täcka. Det finns dock en liten grupp barn, med allvarliga sjukdomar, t. ex. cancer och astma, där de är otillräckliga och där vårdbehovet inte bedöms så pass varaktigt att vårdbidrag kan utgå. I län lämnades ersättning för samtliga för 8 barn, för hela riket var siffran 520. Vår uppfattning är att man borde ha en mera flexibel tillämpning så att ingen behöver hamna mellan de två ersättningsformerna. Antingen kan 60-dagarsbegränsningen upphöra eller kan vårdbidragsbestämmelserna förändras. Det är synnerligen angeläget att föräldrar i dessa svåra situationer är garanterade ekonomisk trygghet så att man kan delta i vården av barnen, vilken i flertalet fall sker på sjukhus. Med hänvisning till ovanstående föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av förändringar i ersättningarna för vård av sjukt barn. () ()
mot · G902Sf205 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sf205 m. fl. (m) Ett mer differentierat vårdbidrag I 9 kap. 4 § lagen om allmän försäkring sägs följande: Försäkrad förälder äger för vård av barn som ej fyllt rätt till vårdbidrag om barnet på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp är i behov av särskild tillsyn och vård. Vid bedömningen av rätt till vårdbidrag skall även beskattas sådana merkostnader som uppkommer på grund av barnets sjukdom eller handikapp. Vårdar föräldern flera handikappade barn som ej fyllt grundas bedömningen av rätten till vårdbidrag på det sammanlagda behovet av tillsyn och vård samt merkostnadernas omfattning. Vårdbidrag utgår allt efter tillsyns- och vårdbehovets omfattning och merkostnadernas storlek med belopp motsvarande hel eller halv förtidspension till ensamstående jämte pensionstillskott som svarar mot pensionen. Helt vårdbidrag utgör . (vid basbelopp . I de fall där vårdbidrag utgår ger det en relativt god kompensation till familjer med handikappade och sjuka barn. Vid vårdbidragsbedömningen har den erfarenheten gjorts att graderingen halv resp. hel förmån är ett trubbigt instrument, om man skall kunna nå en så rättvis bedömning som möjligt. Flera riksdagsmotioner har uppmärksammat att t. ex. diabetessjuka barn har svårt att få vårdbidrag på grund av en ganska restriktiv bedömning. Detsamma bedöms gälla även barn med allergier, stomier och neurologiska handikapp. Vid en sammanvägning av hjälp- och tillsynsbehovet samt merkostnaderna för vissa handikappade barn kan de enligt dagens bedömning inte nå upp till kvalifikationsgränsen för halvt vårdbidrag. Vid behandlingen av tidigare riksdagsmotioner i detta ärende har en möjlig väg angetts för att flera familjer skulle bli delaktiga av det stöd, som ett vårdbidrag utgör, nämligen en gradering, som liknar handikappersättningens. Inom denna förekommer tre graderingar. Utan tvivel skulle vårdbidragsbedömningen bli mera rättvis vid en finmaskigare gradering än vad som är fallet enligt nuvarande lagstiftning. w , _ , . . u Sf205 Med stod av ovanstaende hemställer vi att hos regeringen hemställer om förslag till tre eller fler graderingar av vårdbidraget i stället för nuvarande två. () () (m) ()
mot · G902Sf206 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf206 Blodsockermätare som kostnadsfritt hjälpmedel för diabetiker Kost, motion och en regelbunden och sund levnadsföring är för många s. k. åldersdiabetiker en tillräcklig medicinering för att hålla sjukdomen i schack. Men för andra diabetiker krävs en noga utprovad medicinering med insulin, för att kunna hålla blodsockernivån på en något så när jämn och acceptabel nivå. Detta kräver i sin tur täta kontroller av blodsockervärdet, . För detta ändamål finns s. k. teststickor, som är inregistrerade som kostnadsfria hjälpmedel. De ger ett ungefärligt värde. Vid sjukhus och mottagningar använder man sig av en särskild mätningsapparat i kombination med teststickorna, vilket ger ett betydligt säkrare resultat. För de flesta diabetiker är det tillräckligt med teststickor. Men insulinkänsliga personer och sådana som har starkt varierande blodsockervärden är ofta i behov av att kunna följa sina värden mer exakt. Med hjälp av en blodsockermätare skulle de kunna spara in många läkarbesök, både för sig själva och för vårdapparaten. En bättre kontroll i hemmen skulle också minska de långsiktiga skador som instabila blodsockervärden kan föra med sig, t. ex. sjukdomar i ögonbottnarna och i blodkärlen. Blodsockermätarna kostar emellertid ca . och är inte inregistrerade som fria hjälpmedel. Då diabetiker har ganska dryga levnadsomkostnader i jämförelse med friska personer, drar sig de flesta för ytterligare en kostnad. Det skulle därför vara av stort värde för diabetikerna, och också ekonomiskt lönsamt, att inregistrera dessa apparater som fria hjälpmedel. För att hålla nere kostnaderna kan förmånen begränsas till sådana diabetiker, som läkare anser är i behov av en noggrannare kontrollmöjlighet än den som teststickorna ger. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att hos regeringen begär att blodsockermätare förs upp sorn kostnadsfritt hjälpmedel på handikappinstitutets hjälpmedelsförteckning.
mot · G902Sf207 · 1986-01-16 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf207 och () Utbetalningen av änkepension Reglerna för utbetalning av änkepension ändrades . Efter detta datum sker ingen inkomstprövning av änkepensionen, vilket är fallet för den som blev änka före detta datum. För den som blev änka mellan och är en tredjedel av änkepensionen behovsprövad och för den som blev änka mellan och är två tredjedelar behovsprövade. Före är änkepensionen i sin helhet behovsprövad. De beskrivna reglerna innebär att änkepension utbetalas med olika belopp till änkor som i övrigt har samma förutsättningar. Den enda skillnaden är vederbörande blev änka. Enligt vår uppfattning är detta ett orättvist system och borde ändras. Behovsprövningen borde tas bort för alla. har till uppgift att med jämna tidsintervaller pröva att rätt änkepension utgår. De nuvarande reglerna innebär ett ganska stort merarbete. Även detta är ett motiv för ändring. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av de nu gällande reglerna för utbetalande av änkepension i enlighet med vad som anförts i motionen.