mot · G902t398 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:T398 och () Skärpt hastighetsövervakning, m. m. har frågorna om bilismens miljöproblem och trafiksäkerheten varit viktiga inslag i trafikdebatten. Sambanden mellan skogsdöd och bilavgaser påtalas alltmer. Forskarna är eniga om att utsläppen av kväveoxider bidrar till skogsskadorna. har också påtalats den roll som ozon och s. k. oxidanter spelar. Genom inverkan av solljuset omvandlas inte bara kväveoxider utan också avgasernas kolväten till dessa ämnen. har i samband med behandlingen av proposition 1984/85:127 beslutat att sätta upp målet en 30-procentig reduktion av kväveoxiderna . För att nå målet förutsattes införande av obligatorisk katalytisk avgasrening på nya personbilar samt USA-83-krav på lastbilar. Dessutom förutsattes att trafikökningen begränsades till . har beslutat (JoU 1985/86:11) införa katalytisk avgasrening frivilligt års bilmodeller, obligatoriskt års. Trafiken har ökat med . räknar för perioden 19852000 med en ytterligare ökning . Om så skulle bli fallet medför detta att kväveoxidutsläppen kan komma att minska med i stället för . Vi menar att för att nå det uppställda reduktionsmålet bör ytterligare åtgärder vidtas. Dessa motiveras också av önskan att snabbt reducera bilavgasutsläppen. Katalytisk avgasrening avser ju nya bilar och får således ingen större effekt på kort sikt. Vägtrafikolyckorna har ökat. Den gynnsamma utvecklingen har förbytts i en ökning av antalet olyckor med personskador. I kan vi för E 6 genom och notera en nästan 20-procentig ökning av dessa olyckor. Försämringen kan också avläsas i försäkringsstatistiken för hela landet, som uppvisar en liknande ökning av antalet skadefall. Särskilt är ökningen markant, vilket också kommer att påverka premienivån. Orsakerna är flera. Väderförhållanden spelar in. Men viktigare synes också vara de höjda hastigheterna utefter vägarna och den allt sämre efterlevnaden av hastighetsgränserna. En annan viktig orsak är brister i vägnätet i kombination med ökad trafik. Låt oss ta några exempel från , inte minst mot bakgrund av utvecklingen . Olyckorna ökade med på nuvarande E 6 från Stora Mot. 1985/86 Höga söder om till norska gränsen. har utefter T398 flera avsnitt en undermålig standard. Detsamma gäller en stor del av mellan och . I har pågående utbyggnad av den hårt olycksdrabbade mellan och stoppats på grund av medelsbrist. Detta trots att i en utredning kallat den landets sämsta riksväg och att redan gjorda investeringar till stor del inte kan utnyttjas, utan trafiken får tills vidare vara kvar på den gamla vägen. Utbyggnaden av kring har också skjutits , vilket medför bibehållen genomfartstrafik i stadskärna. Med hänsyn till bilavgasernas negativa miljöeffekter och det ökade antalet trafikolyckor finner vi att en skärpt hastighetsövervakning är nödvändig. Regeringen har också tillsatt en särskild arbetsgrupp med representanter för kommunikations-, justitie- och med uppgift att se över trafikövervaktningsfrågorna. En sänkning av hastighetsgränserna behöver också övervägas. Sänkningen kan avse landets hela landsvägsnät eller de mest olycksdrabbade avsnitten och mest försurningskänsliga områdena. Varierande hastighetsgränser för olika årstider kan också vara motiverat att diskutera. En kombination av olika tekniker kanske är den mest välavvägda lösningen. har uppdragit åt VTI () att analysera hastighetsbestämmelserna. Därvid studeras dock främst trafiksäkerhetsmässiga frågeställningar. Därför behöver detta utredningsarbete kompletteras med en belysning av de miljöeffekter som erhålls vid förändrade hastighetsgränser för att ett komplett beslutsunderlag skall erhållas. Vid en skärpt hastighetsövervakning kan en minskning med ca kväveoxid eller av de totala kväveoxidemissionerna uppnås om effekten blir att gällande hastighetsgränser efterlevs. Om gränserna sänks med . på landsvägsnätet och trafikanterna respekterar dessa gränser beräknas minskningen bli ca eller enligt uppgifter från . Sänkta hastigheter innebär också en minskad energikonsumtion och ett mindre vägslitage, dvs. sänkta samhällsekonomiska kostnader och minskade driftskostnader för vägnätet. Slutligen vill vi peka på det angelägna i en hög takt i utbyggnaden och förbättringen av vägnätet. Dessa insatser ger mycket god trafikekonomisk avkastning och bidrar effektivt till färre olyckor. Rätt insatta och utförda åtgärder ger också positiva miljöeffekter. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för att skärpa hastighetsövervakningen, 2. att hos regeringen begär en kompletterande studie över Mot. 1985/86 hastighetsbestämmelserna där de miljömässiga effekterna av sänkta T398 hastighetsgränser på landsvägsnätet också belyses, 3. att hos regeringen anhåller om en samlad redovisning av utredningsarbetet om hastighetsgränserna samt förslag till åtgärder, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vägutbyggnadernas betydelse för en i vid mening god miljö. () ()