mot · G902So406 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86:So406 () Skydd för individens personliga värdighet inom sjukvård och forskning I regeringsformens 1 kap. 2 § står följande: Den offentliga makten skall utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. I samma paragraf talas det också om att det allmänna skall verka för en god levnadsmiljö. det att det allmänna skall verka för att demokratins ideer blir vägledande inom samhällets alla områden. I 2 kap. 6 § heter det: Varje medborgare är gentemot det allmänna skyddad mot påtvingat kroppsligt ingrepp Demokratins innersta kärna utgår ifrån principen om människovärdets okränkbarhet och från solidariteten. Rätten till liv är den grundläggande förutsättningen för övriga mänskliga rättigheter. Människolivets okränkbarhet måste gälla som norm över alla politikens fält. Historien lär oss att när människovärdet förtrampas på ett område, påverkar detta andra sektorer i samhället och en hel kulturs bestånd. Människans personliga värdighet har sin grund i de värderingar som nämnts: människolivets okränkbarhet, alla människors lika värde, människan som en unik varelse. Enligt detta synsätt kan inte medmänniskan behandlas som ett objekt för olika ingrepp. Den enskilda människan skall i stället behandlas som ett subjekt, vilket innebär en delaktighet i de beslut som rör den egna personlig värdigheten. står samhället inför ett betydelsefullt vägval när det gäller synen på människovärdet och den personliga värdigheten. Den medicinska teknologin och forskning har med förfinade metoder och teknik trängt allt djupare in i livets biologi och kemi. Genteknik, fosterdiagnostik, in-vitro-fertilisering och transplantationskirurgi tillhör de områden där det senaste årtiondet har gett en närmast explosiv utveckling. Denna utveckling är i många avseenden oroande. Skall vi låta oss styras av biokemins, biologins och bioteknikens landvinningar eller skall samhället styras utifrån en konsekvent och genomtänkt människosyn? tycks forskningen helt styras av andra kriterier än de gängse etiska. Den kristna etiken har påverkat tänkesättet och varit grunden för människosynen i hela västerlandet. Man behöver bara erinra om de förhållanden som förändrades i samband med kristendomens införande i vårt land. För både de nyfödda och de gamla innebar förändringen en markering av människovärdet seden att sätta ut oönskade barn i skogen försvann, ättestupan för de gamla accepterades inte längre. har humanismen, marxismen och andra idesystem blivit allt har den vetenskapliga utvecklingen lett till att männskolivets gränser blivit alltmer svåra att överblicka. Problemen inom den medicinska etiken är visserligen svåra, men Kds anser att man med skärpa måste hävda den kristna människosynen också på detta område. och samtida erfarenheter visar att det finns risk för elitistiska tänkesätt inom bl. a. den avancerade forskningen. Nazismens medicinska expriment på fångar i koncentrationslägren, missbruket av psykiatrin i visar att en tekniskt högtstående vetenskap inte är någon garanti mot förakt för människovärdet. är det etiska tänkandet i svensk sjukvård och medicinsk forskning bristfälligt och outvecklat. All ny kunskap anses i princip vara god. Enligt detta synsätt måste etiken ständigt omprövas och anpassas till den vidgade kunskapen. Det betyder att de etiska gränserna uppluckras och flyttas. Utvecklingen inom olika kunskapsområden kan också ske i skilda riktningar. Det leder ofta till att varje område får sin etik. Enligt hävdvunnen uppfattning börjar människolivet vid befruktningen. I olika sammanhang har det gjorts försök att särskilja det biologiska livet från det mänskliga. Det biologiska livet för en ny individ med en unik uppsättning anlag börjar otvivelaktigt vid befruktningen, men enligt denna uppfattning skulle det mänskliga livet vara knutet till människans grad av medvetenhet. Så sägs t. ex. i den statliga gen-etikkommitténs slutbetänkande: Ett mänskligt liv finns visserligen under hela tillblivelseprocessen, men det kan inte anses ha samma värde som sådant redan från början . Insatser till skydd av mänskligt liv måste skifta beroende var det befinner sig på utvecklingslinjen från konceptionen till döden. Denna sistnämnda inställning antyder en relativ syn på livet. Det mänskliga livet som sådant anses inte ha något absolut och okränkbart värde. Skyddet för mänskligt liv skiftar och beror av miljöskäl. En etablering av denna syn på livet kommer att leda till en urgröpning av demokratins grund. Den hotar varje människas unika personliga värdighet. Enligt kristdemokratisk uppfattning är det helt klart att det biologiska livet är intimt förknippat med det mänskliga livet. Det biologiska livet är förutsättningen för det mänskliga. Också det mänskliga livet uppstår vid befruktningen. Denna syn har också präglat olika internationella dokument om medicinsk etik. Så sägs t. ex. i Genévedeklarationen (1947) att läkaren skall förpliktiga sig till den yttersta respekt för mänskligt liv alltifrån konceptionen till döden. Fosterdiagnostikens och genteknikens utveckling har dessutom fokuserat det faktum att fostret är en individ. Från befruktningsögonblicket har denna individ en fullständig och unik uppsättning anlag. Men skyddet för denna individ är i det närmaste obefintligt under-dess första levnadstid. Kds anser att det med hänsyn till den explosiva forskningsutvecklingen är nödvändigt att få till stånd en klar ramlag till skydd för individens personliga värdighet. Det står klart att regeringsformens skydd för den personliga värdigheten inte är tillräcklig utan bör leda till en följdlagstiftning på det medicinska området. I konsekvens med detta krav lägger Kds också i en särskild motion angående abortfrågan förslag om att lagen bör ändras och utgå ifrån det ofödda barnets rätt till liv. Med hänvisning tili det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag till ramlag till skydd för individens personliga värdighet, avseende: 1. skydd för det mänskliga livet från konceptionen, 2. rätten till omanipulerad arvsmassa, 3. avvisande av en kvalitetsinriktad, utsorterande fosterdiagnostik, 4. starkt begränsad rätt till in-vitro-fertilisering, 5. avvisande av frysning, experiment och genterapi på befruktade mänskliga ägg, 6. rättslig samvetsfrihet för sjukvårdspersonal och forskare. Denna föreslagna ramlagstiftning bör innehålla följande moment: a) Genévedeklarationens krav på skydd för det mänskliga livet alltifrån konceptionen (befruktingen). b) Rätten att födas med omanipulerad arvsmassa skrivs in. c) En kvalitetsinriktad, utsorterande forsterdiagnostik avvisas. d) In-vitro-fertilisering (IVF), s. k. provrörsbefruktning, som följer det naturliga förloppet och som sker enligt samma principer som makeinsemination, accepteras. e) Befruktade ägg embryon ges rättsställning som konsekvens av punkt a) och b), vilket innebär att samtliga befruktade ägg vid IVF återförs till livmodern, att de ej fryses och att experiment eller genterapi på sådana ej får förekomma. 0 Sjukvårdspersonal, i arbete eller under utbildning, och forskare garanteras rätt till befrielse från deltagande vid aktiviteter som enligt deras samvete står i strid med intentionerna i detta lagförslag.