mot · G902A439 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86: A439 m. fl. (m) Utvecklingen i Bergslagen Näringslivs- och sysselsättningsutvecklingen i Bergslagen har varit starkt negativ under en lång följd av år. Företagens sjunkande lönsamhet och strukturförändringarna inom de viktiga basindustrier som är verksamma i Bergslagen har resulterat i en omfattande utslagning av arbetstillfällen. Den socialdemokratiska politiken bortsåg helt från de problem man byggde in i Bergslagskommunernas arbetsmarknader. Socialdemokraterna gick till val 1982 på löftet att rädda Bergslagen. Men löftena om en ny framtid för Bergslagen visade sig lika litet värda som övriga vallöften. fortsätter den socialdemokratiska regeringen den centralstyrda subventions- och regleringspolitiken med ökade skatter, höjda arbetsgivaravgifter, löntagarfonder, regleringsiver, etc. Näringsliv och enskilda medborgare i Bergslagen har fått, och kommer med socialdemokratisk politik att få, avstå stora resurser som i stället sätts i händerna på politiker och offentlig förvaltning. Resultatet blir en kraftigt försvagad utvecklingspotential som aldrig kan ersättas av växande bidrag och ännu fler AMS-jobb. Utöver de resursförluster om ca som löntagarfondsskatter och höjda arbetsgivaravgifter medfört för företagen i har ett stort antal skatter och avgifter höjts som direkt drabbar enskilda medborgare. Därmed minskas konsumtions- och investeringsviljan bland enskilda och hemmamarknadsföretagens marknader krymper. Företag och enskilda i Bergslagen påverkas också av alla byråkratiserande regleringar som socialdemokraterna genomfört. Detta drabbar förutsättningarna för expansion och nyföretagande som redan haft nog av företagsnedläggningar. Slutsatsen från vår sida är att de bidrag som regeringen anslagit för att främja utvecklingen i Bergslagen inte går att ta på allvar. Det främsta syftet är att ge ökat spelrum för centralstyrning och kontroll. För att ge möjligheter för enskilda människor och företag att skapa en framtid för Bergslagen måste vi lägga om den politiska kursen. Fortsatt stigande skatte- och avgiftstryck, mer krångel och bortslösade resurser på resultatlösa statliga och kommunala insatser riskerar att förvärra den redan svåra situationen. Verkligheten visar att det inte är möjligt att skapa nya jobb genom att låta AMS ta hand om arbetslöshetsresultaten av en De snabbt stigande AMS-kostnaderna leder till att ännu Mot. fler riktiga jobb slås ut. Bergslagen riskerar att hamna i arbetslöshetsfallan. Bättre utvecklingsförutsättningar för Bergslagen kan bara skapas genom väsentligt förbättrade villkor för företagsamheten. Insikten om att Bergslagen framöver kommer att vara en av landets hårdast drabbade regioner talar framför allt för kraftfulla sänkningar av näringslivets kostnadsnivå. En ny näringslivsstruktur med små och medelstora företag inom nya sektorer måste främjas. Tjänste- och servicesektorn och data- och kommunikationsområdena är särskilt intressanta. Men också de företag som är etablerade måste erbjudas bättre utvecklingsförutsättningar. Erfarenheterna visar att det inte går att åstadkomma den önskade utvecklingen genom riktade bidrag till enskilda företag och projekt. Det är den sammantagna kostnads- och konkurrenssituationen som bestämmer den långsiktiga utvecklingen. Bergslagen lider inte brist på riskvilligt kapital. Det är dålig lönsamhet och brist på riskprojekt som är de alltför begränsande faktorerna. Grunden i en bättre politik för Bergslagen är moderata samlingspartiets ekonomiska politik. Den syftar till att föra skattemedel tillbaka till enskilda individer och företag där dessa kan användas för expansion och utveckling. Stora resurser kan härigenom ställas till näringslivets förfogande. Inom regionalpolitikens område måste också alternativ politik föras. Den bygger på generella stimulanser till företagsamhet och nysatsningar. Medlen för regional utveckling är reducerade skatter och avgifter och ett utbyggt glesbygdsstöd. De regionala organen måste få ökade befogenheter vid fördelningen av glesbygdsmedlen. Det ger förenklade och effektiviserade regionalpolitiska stödformer. Bergslagsområdets kriskommuner måste få del av den generella stimulans som en ny inriktning av regionalpolitiken ger. Länsstyrelserna bör få möjlighet att tillsammans med näringslivet göra generella satsningar på teknikutveckling. Kommunikationer och transportplanering måste förbättras och effektiviseras. Den transportekonomiska nackdel på som försvårar för utvecklingen i näringslivet måste minskas. Nödvändiga arbetsmarknadspolitiska insatser bör därför inriktas på en ordentlig upprustning av vägnätet. Flygförbindelserna utgår från flygplatser belägna runt Bergslagsregionen. För att öka förutsättningarna för flyg inom området bör restriktionerna för privata bolag att flyga på , , etc. avvecklas. Detta öppnar vägen för lokala flygbolag att också starta flygverksamhet inom Bergslagsregionen. Flyget som transportmedel är mycket betydelsefullt för dataoch informationsindustrin. Särskilt intresse måste riktas mot de järnvägsförbindelser som har stor betydelse för näringslivets transporter. De särskilda förutsättningar som finns för forskning inom skogs- och träområdet måste utvecklas. Lång tradition samt hög kompetens- och tekniknivå är en god grund för att göra Bergslagen till ett mellansvenskt centrum för forskning och teknikutveckling på området. Problemen med försurning av mark och vatten är omfattande i regionen. Bergslagens beroende av framför allt skogsbruket gör att intresse och kompetens finns i regionen för forskning och teknikutveckling för att motverka fortsatta 2 skador på skogen och de många sjöarna. Denna fördel bör utnyttjas av Mot. statsmakterna och av enskilda intressen. Bergslagen kan med rätta sats- A439 ningar bli av stor betydelse för våra möjligheter att klara försurningsproblemen. Detta har också avgörande betydelse för turism och friluftsliv i området. Det växande vattenbruket, som fiskodling etc., är också det beroende av våra ansträngningar att lösa problemen med försurningen. Förekomsten av många små vattenkraftverk är karakteristisk för Bergslagsbygden. Dessa små enheter är ofta belägna i anslutning till mindre företag i framför allt träbranschen. Monopolsituationen på elmarknaden har utsatt ägarna för ekonomiska problem och därav följande bortfall av investeringar och teknikutveckling. Kraftverksägarnas ställning måste därför förstärkas. Monopolsituationen, som medfört alltför låg lönsamhet, måste brytas. Om detta sker ökar förutsättningarna för Bergslagen att bli ledande i den praktiska teknikutvecklingen inom minikraftverksområdet. Också inom området jakt- och viltvård finns speciella förutsättningar för forskning och utveckling i Bergslagen. De statliga och enskilda satsningar som görs på dessa områden i bör därför koncentreras till Bergslagsregionen. Bergslagen, litet historia Begreppet Bergslagen har en klang av malm och stål, gruvor och bruk, hyttor och , men även av höjder och dalar, skog och vatten, bergsmansbyar och bergsmanskultur. uppfattas Bergslagen som ett geografiskt område omfattande delar av , , , , och . Inom fletta område utgjorde förr de markägande bergsmännen ett antal bergslag nied särskilda skyldigheter och rättigheter. Där fanns järnbergslag, silverbergslag och kopparbergslag. Järnmalmen från de fosforfattiga malmerna har sedan tidig medeltid utgjort grunden för järnframställning. Järnframställning förekom dock inom Bergslagen redan före vår tideräknings början. organiserades den i bergslag och blev grunden för välstånd och frihet. , bergsman inom Gamla bergslag, startade härifrån sitt frihetsverk. finansierade sin kamp för friheten och landet enades med inkomster från . Koppar från gav den ekonomiska ryggraden åt stormaktstidens expansion men även åt uppbyggnaden av vår statsapparat med dess ämbetsverk och förvaltningsprinciper. Strukturförändringar har under århundradenas lopp successivt förändrat Bergslagens näringsliv, som dock behållit mycket av sin särart. De många små enheterna har steg för steg blivit färre och större, som nya anläggningar ständigt fått ökad storlek. Vid sidan om bergsmännen blev s. k. ståndspersoner och borgare intressenter i gruvor och bruk. Parallellt härmed tillkom olika grupper av entreprenörer: inspektörer, förvaltare, kolare, gruvbrytare, forbönder etc. Bergsmansättlingar utgjorde länge kärnan i denna tidiga kår av entreprenörer. Bergslagen utvecklades till ett industrialiserat område långt före indu- 3 strialismens verkliga genombrott. Därför var det naturligt att Bergslagen Mot. låg i täten när detta genombrott inträffade senare del och A439 Där utprovades den första ångmaskinen i vårt land, där sattes det första lokomotivet i arbete, där byggdes de första kraftverken och överföringsledningarna för industriellt utnyttjande av elkraft. Därifrån kom många av de uppfinnare och ingenjörer, som med sina insatser verksamt bidragit till att ge vårt land en framträdande plats bland världens industrinationer. Den fortsatta strukturomvandlingen har lett till en dominans av ett begränsat antal storföretag. Entreprenad- och serviceföretag har alltmer inriktats på leverans av varor och tjänster åt storföretagen inom regionen. Bergslagskommunerna och deras invånare har blivit alltmer beroende av storföretagens konkurrensförmåga. Storföretagen har vidareutvecklats och funnit avsättningar för allt större del av sin produktion på exportmarknaderna. Därmed har nya möjligheter till expansion skapats men de har också blivit känsliga för internationella marknadsförändringar. Många av har av historiska skäl haft huvuddelen av sin verksamhet inom järn- och stålbranschen inkl. järnmalmsgruvorna. Den mångåriga internationella stålkrisen har därför drabbat Bergslagen hårt. Problemen kan och bör enligt vår mening lösas på ett sätt som har samklang med den historiska och kulturella utvecklingen, och som gör näringslivet i Bergslagen mera mångsidigt. Utvecklingen för alla företag som vill överleva och expandera ställer krav på flexibilitet och snabb teknisk utveckling och en inneboende förmåga att snabbt utnyttja de möjligheter som ny teknik och nya marknader erbjuder. Den gamla entreprenörandan kan med rätt politik åter bli en avgörande faktor i utvecklingen. Invandrarnas roll i Bergslagen är värd att uppmärksammas. Där finns gamla finnmarker med en tidig invandring från vårt östra grannland, då ännu svenskt. Dessa liksom t. ex. vallonsmedernas ättlingar är helt assimilerade i värt land och har berikat Bergslagskulturen på ett bestående sätt. har en ny, omfattande invandring skett, särskilt från . Utan tvekan har invandrarna haft en stor betydelse för Bergslagens näringsliv. Bakgrund till Bergslagens problem Det går inte för en liten starkt utlandsberoende ekonomi att avskärma sig från krav på förändringar utifrån. Därför måste den ekonomiska politiken inriktas på att söka få bort hinder som försvårar en följsam omvandlingsprocess. har utvecklingen i hög grad styrts av den solidariska lönepolitiken. Löneskillnaderna har pressats samman och lönenivån har skjutit i höjden. De lågproduktiva företagen utsattes för stora kostnadsökningar och slogs ut medan de högproduktiva kunde växa på grund av relativt god lönsamhet. Den fulla sysselsättningen kunde länge upprätthållas genom en snabbt växande offentlig sektor och den aktiva arbetsmark- 4 Men började bräckligheten i denna politik visa Mot. Det går inte att höja skattetrycket mer. Arbetslösheten ökar eftersom A439 inga nya växande arbetsmarknader uppstått. Statsbudgeten utsätts för övermäktigt tryck både i form av ökade transfereringar och mer direkt sysselsättningsstöd, och räntekostnader på statsskulden är rekordhöga. Vissa grupper, t. ex. ungdomar, drabbas av högre arbetslöshet än andra. tjänade de unga cirka hälften av vad en vuxen arbetare fick. har de av en vuxenlön. Ungdomarna har helt enkelt prissatts ut ur marknaden. De är för dyra i förhållande till vad de presterar, och då blir en äldre yrkesarbetare jämförelsevis billigare eftersom lönerna skiljer sig så litet åt. De senaste årens internationella ekonomiska kris, särskilt den långvariga och djupa krisen inom stålbranschen, har drabbat Bergslagen hårt. Driftsinskränkningar och företagsnedläggelser har medfört hög arbetslöshet och vållat svårigheter för många människor och kommuner i området. Svårigheterna väntas bestå och sysselsättningen inom basnäringarna fortsätta att minska. En ny ekonomisk politik behövs för att bredda näringslivet och skapa nya arbetstillfällen inom både gamla och nya verksamhetsområden. Uppgiften är inte lätt, då arbetslösheten utgör ett stort problem och den ekonomiska tillväxttakten är låg i praktiskt taget hela landet. Bergslagsregionen har, med undantag för , vårt lands mest utpräglade basnäringsberoende. Figuren på nästa sida visar basindustriernas andel av industrisysselsättningen i länet. Bergslagens järnmalmsgruvor är den allra hårdast drabbade branschen. Den internationella stålkrisen har medfört minskad efterfrågan, som nya högproduktiva gruvor byggts ut i olika delar av världen, bl. a. i . Den metallurgiska utvecklingen har dessutom medfört att de mellansvenska järnmalmernas kvalitetsfördelar har fått minskad betydelse. ligger fortfarande väl framme i den tekniska utvecklingen vad gäller stål men håller på att förlora sin tidigare kvalitativa överlägsenhet. Ny teknik och nya processer som utvecklas blir snabbt internationellt kända och tillämpade. Risken är stor att konkurrentländerna kvalitativt snabbt hinner ifatt oss vid varje nytt tekniskt språng. är tekniskt ledande inom massatillverkning bl. a. på grund av att ett flertal framstående tillverkare av maskiner och utrustning finns inom landet. Inom papperstillverkning har vi ej samma ledande ställning men dock en god konkurrensförmåga. Billig energi och korta transportvägar till storförbrukarna i bidrar till konkurrenskraften. har skog av hög kvalitet, och trävaruindustrin kommer även att vara en betydande näringsgren i vårt land. Svensk sågverksindustri är utpräglat småföretagsdominerad trots en snabb nedläggning av sågar. nedlades driften vid ca 4500 företrädesvis små sågverk. Antalet kvarvarande sågverk är nu ca 2 000. Spånskive- och plywoodindustrin brottas däremot fortfarande med ekonomiska problem på grund av överkapacitet och utländsk konkurrens. De stora sågverken utnyttjar automatisering och datorisering i lika hög 5 grad som verkstadsindustrin. De mindre anläggningarna har däremot sackat efter i teknisk utveckling bl. a. på grund av bristande ekonomiska och kunskapsmässiga resurser. Den moderna tekniken vinner alltmer insteg. Utslagningen av mindre sågverk kommer att fortsätta varvid produktionen överförs till de större. Härigenom ökas branschens genomsnittliga produktivitet med minskad sysselsättning som följd. Även om sysselsättningen i de mindre företagen totalt sett är relativt liten, kan den dock ha stor betydelse för enskilda orter inom regionen. Det är önskvärt att utbildning och teknisk utveckling inom trävaruindustrin förstärks, så att även småföretagen ges större möjlighet att överleva. De kräver specialisering på lönsammare marknader. Verkstadsindustrin inom området har en bra grund för framtida utveckling förutsatt att det ekonomiska klimatet för företagande förbättras. I samarbete med basindustrierna och i egen utveckling kan deras marknader breddas. Inom regionen finns ett antal högteknologiskt inriktade företag som har haft och kommer att få stor betydelse för framtida teknisk utveckling och teknikspridning. Här kan nämnas t. ex. ASEA i , i m. fl. 1985/86 A439 BASINDUSTRINS ANDEL AV INDUSTRISYSSELSÄTTNINGEN Kostnadsutvecklingen och den snabba tekniska utvecklingen har i kombi- Mot. 1985/86 nation med konjunkturförloppet minskat sysselsättningen inom verkstads- A439 industrin. Denna minskning kommer att fortsätta och kan bara hejdas och vändas i expansion genom en ny ekonomisk politik som fullt ut satsar på nyföretagande och expansion. Att Bergslagen har en så hög andel av industrisysselsättningen inom basnäringarna är både en styrka och en svaghet. Regionen har liksom landet i övrigt fått vidkännas stora sysselsättningsförändringar under 1900talet. Industrisysselsättningen ökade och har därefter minskat. De negativa sysselsättningsförändringarna inom tillverkningsindustrin har fortsatt och varit särskilt påtagliga inom Bergslagskommunerna, mycket beroende på järn- och stålindustriernas dominans. De flesta kommunerna i regionen har en påtaglig branschensidighet med några få branscher som dominerar. Vad som ytterligare försvårar situationen är att stora delar av regionens industristruktur består av tidigare expansiva men numera tillbakagående branscher inom vilka företagen har överkapacitet och låg lönsamhet. Undersökningar som gjorts pekar på att materialflödet i produktion och distribution uppgår till omkring en tredjedel av den totala industriproduktionens värde. Den transporterade godsmängden per industrisysselsatt är högre i Bergslagslänen än i landet i övrigt. Det betyder att ett effektivt och rationellt transportsystem har större betydelse för industrin i Bergslagen än för industrin i övriga delar av landet. Transportplanering i syfte att åstadkomma transportsamverkan mellan företag och ett effektivare materialflöde framstår mot den bakgrunden som ett viktigt insatsområde inom ramen för fortsatta utvecklingsinsatser i Bergslagen. En väsentlig insats från statsmakternas sida för att förbättra förutsättningarna för transporteffektivitet bör vara att använda en större del av de arbetsmarknadspolitiska insatserna till förbättring av infrastrukturen på transportsidan, vägar etc. Särskilt betydelsefulla järnvägslinjer som är oundgängliga för företagens fortlevnad bör också ägnas uppmärksamhet från SJ:s sida. Förutsättningarna för ett effektivt regionalflyg inom regionen kan också förbättras om monopolet inom flygområdet bryts. Den nya tekniken Datateknikens möjligheter Elektronikens genombrott är av sådan betydelse att det kan jämföras med införandet av ångmaskinen och den elektriska motorn. Vi ser nu en antydan till vad vissa kallar kommunikationssamhället", andra informationssamhället. Vad dessa begrepp egentligen kommer att betyda rent praktiskt vet vi ännu inte. Klart är emellertid att t. ex. datateknologin kommer att medföra många omvälvande förändringar. Datorer har passerat det stadium då de huvudsakligen kunde nyttjas för beräkningar eller för att lagra stora mängder standardiserade uppgifter. Tack vare en snabb utveckling av såväl själva utrustningen som programvaran är datorer alltmer arbetsverktyg, lika naturliga att nyttja som skrivmaskiner, 7 ritbräden eller uppslagsböcker. Men datorn ger mycket mer än så. skapar nya arbetstillfällen. Den möjliggör också arbete med data som A439 hämtas från olika punkter över hela jorden. Detta innebär t. ex. att tillverkningsmaskiner i kan styras av operatörer i , som i sin tur utnyttjar en programvara från och en informationsdatabas i . För svensk del ställer denna utveckling stora krav på flexibilitet och anpassning. Datorisering får inte ses som en fara för sysselsättningen utan som en fönitsättning för ett vitalt och modernt näringsliv. Många gör den bedömningen att teknikfaktorn kommer att få större betydelse än tidigare för företagens överlevnad. Förmågan att snabbt tillgodogöra sig nya rön inom datateknik och elektronik kommer att bestämma många företags öde. Många företag saknar avancerad produktionsutrustning. Även företag med en relativt hög teknologisk nivå har , på grund av bristande lönsamhet och överkapacitet, inte moderniserat sin maskinpark. I många av dessa företag får man se teknisk förnyelse mer som en satsning på överlevnad än på tillväxt. En viktig förklaring är att konkurrensförmågan gentemot utländsk industri försämrats och att de inte haft den lönsamhets- och vinstutveckling som kunnat generera de investeringsmedel som krävts för nya tekniksatsningar. Datortekniken kan innebära fördelar för Bergslagen. Många människor kommer att få arbetsuppgifter som gör att deras geografiska placering blir mindre betydelsefull. Detta öppnar möjligheter för fler människor att bo kvar i eller flytta tillbaka till glesbygdsområden. Det är därför viktigt att i Bergslagskommunerna bygga upp en miljö som attraherar och stimulerar företag och utveckling inom den nya teknikens områden. Problem som skolstandard, arbetsmöjligheter för medflyttande till nyckelpersonal som måste rekryteras utifrån, bostadssituationen, kommunikationer, service etc. måste därför hanteras offensivt från politikers och kommuninnevånares sida. Om statsmakterna intar en positiv hållning till ny teknik och på olika sätt underlättar dess nyttjande skapas en ny sysselsättningspotential. Inte minst kommer det att finnas möjligheter för många små företag inom servicesektorn. Med den nya tekniken ges också existerande företag möjligheter att expandera, i och med att helt nya tjänster och produkter kommer att efterfrågas. Men förutsättningen för en sådan utveckling är också att det allmänna företagarklimatet är positivt. Erfarenheter från utlandet, inte minst , visar vilken stor indirekt sysselsättningskälla den nya tekniken kan vara om förutsättningarna är goda. Erfarenheterna från såväl som visar bl. a. betydelsen av närhet till tekniska utbildningsresurser. För att bredda den tekniska kompetensen bland regionens industrier och förnya en utveckling av bl. a. högteknologi är det önskvärt att företag med en högt utvecklad teknik delar med sig av den. Helt naturligt är dock att företag som har lagt ned betydande forsknings- och utvecklingsresurser på teknikhöjande åtgärder inte är beredda att utan vidare och utan ersättning dela med sig av sitt kunnande. Det behövs ett ökat långsiktigt inriktat 8 samarbete om ny teknik mellan olika företag och utbildningsinstitutioner Mot. som har ömsesidig nytta av varandras resurser. Det är också väsentligt att utbildning anordnas för blivande företagare och företags ledand' personal. Det är därför angeläget att det ordinarie utbildningsväsendet tar hänsyn till behovet av sådan kurs- och utbildningsverksamhet. Individuella rådgivande insatser i kombination med utbildning bör sålunda ökas. Även opinionsbildande insatser kring nyföretagande är angelägna. Det kan t. ex. gälla insatser från fackligt håll och från näringslivets o ganisationer. En bra utveckling inom näringsliv och sysselsättning i Bergslagen ställer krav på tillräckliga utbildningsresurser av högsta kvalitet. Såväl de kvarvarande delarna av tidigare basindustrier som de högteknologiska nya framtidsverksamheter som kan växa fram vid en gynnsam utveckling behöver tillgång till personal med goda och rätt kunskaper. Utvecklings- och forskningsintensiteten i dessa industrigrenar måste vara stor om de skall klara att bära upp en växande och stabil arbetsmarknad för befolkningen i . Som exempel kan nämnas att i utbildar metallurger och gruvkarlar som efterfrågas i Bergslagens basindustrier. Vid skolan förbereds i samarbete med en förbättrad utbildning i gjutteknik. Tillsammans med i har forsknings- och utvecklingsarbeten startats främst inom mineralogin. Både denna verksamhet och utbildningen av tekniker är värdefull för regionen. Det finns skäl att varna för delar av den utveckling som pågår i kölvattnet av en växande medvetenhet om behovet av framför allt tekniskt utbildad personal. Många kurser och specialutbildningar skapas ute i landet under beteckningen försöksverksamhet. Det är vid en närmare betraktelse inte utan att man kan ifrågasätta vilken kvalitet och vilket framtidsvärde dessa utbildningssatsningar innehåller. Det kan visa sig att avsevärda resurser slarvas bort på utbildning vars värde framöver visar sig vara mycket måttligt. En stabil tillväxt i företag i förutsätter dels att utbildningen vid våra högskolor blir av bättre kvalitet och att effekterna i form av antal utexaminerade tekniker höjs väsentligt. Civilingenjörsutbildningen måste också starkare inriktas på framtidstekniken.