mot · G902n281 · 1986-01-27 00:00:00 — Motiven för entreprenad är främst: o konkurrens, o möjlighet att utnyttja privata företags kompetens, o möjlighet till samordningsfördelar och stordrift, o ökad flexibilitet samt o möjlighet till politisk styrning och kollektiv finansiering bevaras. En annan lösning som kan vara lämplig för tjänster som konsumeras individuellt av medborgarna är servicechecker. Det innebär att medborgarna får större valfrihet mellan olika producenter och tjänster som en rättvis fördelning upprätthålls. 1985/86 N281 Det förefaller önskvärt att sysselsättningen för många av de tjänster som den offentliga sektorn tillhandahåller ökar . finns brister som efterfrågan på dessa tjänster ökar då nationalinkomsten stiger. Å andra sidan är en ökad offentlig sysselsättning inte samhällsekonomiskt önskvärd. Om vi skall kunna få en önskad volym av tjänster måste nya lösningar av den offentliga sektorns uppgifter prövas. Eftersom sysselsättningen inom varusektorn kan förväntas minska även behövs en expansion av den privata tjänstesektorn för att vi skall kunna nå en hög sysselsättning. Detta fordrar, som har påvisats ovan, en omläggning av politiken på en rad områden. i ett större perspektiv kan en sådan politik också få andra positiva effekter för svensk samhällsekonomi. Ett exempel är utrikeshandeln. På många områden är vår tjänsteproduktion kvalitativt högtstående internationellt sett. Men vår export av tjänster är liten. Svenska företag har hindrats att bygga upp en tillräcklig kompetens inom tjänsteområdet, varför de inte heller har kunnat bli stora på världsmarknaden. Den offentliga sektorn saknar organisation och kompetens för att bli framgångsrik på exportmarknaden. Det kan rimligen inte heller vara avsikten med denna verksamhet att den direkt skall generera exportinkomster. Många svenska industriföretag, t. ex. ASEA och , har blivit stora exportörer genom att de har kunnat bygga upp en kompetens kring att leverera varor till den offentliga sektorn. Om den offentliga sektorn i större utsträckning utnyttjade privata företag som leverantörer av tjänster, skulle vi kunna få nya, stora exportnäringar. skulle ha nytta av en sådan utveckling på två sätt, dels ökade exportinkomster, dels en ytterligare stimulans för utvecklingen av den inhemska tjänstesektorn. Även om vissa exportföretag inom t. ex. vård och utbildning kanske blir små kan de bli viktiga som katalysatorer för andra exportföretag och för utvecklandet av nya lösningar inom tjänsteområdet. Genom att tjänstesektorn i är så monopoliserad och reglerad leder en ökad privat köpkraft inte i så stor utsträckning till ökad konsumtion av inhemska tjänster utan ofta till import av varor och till utlandsresor. Av bytesbalansskäl måste privatkonsumtionen därför begränsas onödigt mycket. Även detta talar för en politik som stimulerar den privata tjänstesektorn. Med utgångspunkt från vad som har sagts ovan kan ett handlingsprogram för en vitalare tjänstesektor sammanfattas i följande punkter: o De regler inom t. ex regional-, arbetsmarknads-, närings- och skattepolitiken som missgynnar tjänsteföretag bör avskaffas. En översyn av detta bör göras. o De offentliga organen bör mer konsekvent använda sig av ett upphandlingsförfarande. Frågan om egen regi eller entreprenad bör göras på ett lika objektivt sätt som då det gäller val mellan olika entreprenörer. a. att upphandlingsfunktioner organisatoriskt bör åtskiljas Mot. från producerande funktioner. Vidare är det oacceptabelt att samma N281 myndighet skall ha övervakande funktioner på en marknad där man själv är en medkonkurrent. Monopolskyddad verksamhet måste hållas helt åtskild från konkurrensutsatt verksamhet så att en monopolställning inte kan utnyttjas för att skapa sig favörer på konkurrensmarknaden, o Lagstiftning, skatteregler o. d. som snedvrider eller hindrar konkurrensen eller inskränker i t. ex. kommunernas möjlighet att besluta om entreprenad bör avskaffas. Det gäller t. ex. och entreprenadbestämmelserna i medbestämmandelagen, o De offentliganställda bör stimuleras att överta offentliga verksamheter som lämpar sig för konkurrens, o De specialregleringar och den protektionism som finns inom t. ex. transport-, bank- och försäkringsområdena bör ses över i syfte att skapa friare marknad och handel, o Planmonopolets konsekvenser för konkurrensen inom servicesektorn bör kritiskt granskas, o Marginalskatterna måste sänkas för att stärka tjänstesektorns konkurrensmöjligheter mot den svarta sektorn och gör-det-själv-ekonomin. o Den officiella statistiken bör förbättras vad gäller tjänsteproduktion och tjänstehandel. Med hänvisning till ovanstående hemställs att godkänner de allmänna riktlinjer för ett program för tjänstesektorn som redovisas i motionen. () ()