mot · G902Jo305 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo305 och (c, fp) Ökat statligt stöd till byggande av skogsvägar Skogsbruket och skogsindustrin är av allra största betydelse för sysselsättningen i de norrländska skogslänen. Den förnyelsebara skogsråvaran och dess vidareförädling är och kommer att vara en av länens viktigaste basnäringar. För att avverkning och övriga skogsskötselåtgärder skall kunna ske i önskvärd omfattning och till rimliga kostnader, är skogsvägen i särklass den viktigaste förutsättningen. I norra är vägnätet fortfarande mycket glest, vilket utgör ett stort hinder för hög akvititet i de norrländska skogarna. 1 Vägplan 80, som är en objektiv analys på detta område, framgår att 1980 låg av skogsmarksarealen i övre (4 nordligaste länen) på större avstånd från bilväg än vad som ur ekonomisk synpunkt är rimligt att acceptera. Trots pågående utbyggnad är läget oförändrat beroende på kostnadsstegringar för främst terrängtransporter. Detta förhållande är starkt hämmande på avverkningstakten och därmed råvaruförsörjningen till industrin. Inom dessa väglösa områden består skogsmarken till hälften av avverkningsbar skog. Denna situation är otillfredsställande, i synnerhet då det råder obalans i tillströmningen av råvara till Norrlandsindustrierna. De lönsamhetsproblem som skogsbruket har brottats med blir än mer kännbara då möjligheten att investera i skogsvägar drastiskt minskat genom den kraftiga sänkning av det statliga stödet till skogsvägar som skett . Dessutom föreslås ytterligare sänkning av stödet för nästa budgetår 1986/87 till 50 milj. kr. för hela landet. Ur regionalpolitisk synpunkt blir konsekvenserna av dessa neddragningar mest kännbara för Norrlandslänen. Följderna blir förmodligen att vissa markägare bygger egna och enklare vägar av låg standard. raseras därmed möjligheterna till samverkanslösningar och trakten får ett orationellt vägnät. Största vägbehovet ligger i sådana skogsområden där samverkanslösningar är nödvändiga, dels för att över huvud taget komma till stånd, dels för att få optimala lösningar på behovet av väg. Det statliga stödet har här sin största och avgörande betydelse. En annan följd av minskat skogsvägsbyggande är att vägentreprenörer drabbas hårt. 1 har t.ex. utbyggnaden legat på, en, om inte tillräcklig, så dock någorlunda hög nivå. Detta har inneburit att en fast och kunnig entreprenörgrupp har haft en jämn sysselsättning. 1 dagsläget råder kris i gruppen på grund av den kraftiga neddragningen av vägbyggandet. Genom minskat statligt stöd har /85 endast mot året innan kunnat beviljas bidrag för igångsättning. Denna situation råder fortfarande. Förutom att anställda inom branschen friställs kommer även en viktig resurs och kompetens att snabbt minska, som blir svår att bygga upp igen längre fram i tiden. I en PM från i angående virkestillgång och virkesförbrukning i länet framhålls att bruttoavverkningen kan öka i länet eller 500000 m' sk. Vissa hinder reducerar dock denna avverkningsökning, såsom hänsyn till naturvård, rennäring och andra intressen än virkesproduktion. Skador på skog, tekniska och övriga restriktioner gör att dessa hinder tillsammans reducerar kvantiteten . Dålig lönsamhet, på grund av dåligt avsättningsläge, är ett annat stort hinder som hänger samman med bristande tillgång på permanenta bilvägar. Avsättningsläget påverkas starkt av skogsvägnätets utbyggnad. Enligt Vägplan 80 föreligger i ett utbyggnadsbehov av skogsvägar eller /år . Härtill krävs 15 milj. kr./år i bidrag prisläge. Effekten av detta utbyggnadsprogram innebär att andelen väglösa skogsmarker minskas med 320000 ha. /85 minskades stödet till utbyggnaden med hälften. Detta betyder att målet i Vägplan 80 om ökad tillgänglighet på avverkningsbara skogsmarksarealer minskas med hälften eller 160000 ha. Denna minskning innebär ett virkesbortfall på ca 240000 m'sk vid ett uttag av /ha. Ur sysselsättningssynpunkt kan detta utryckas på följande sätt: Minskad vägbyggnad å 50 dagsverken Minskad avverkning 0,1 dagsverken/m!sk x 240000 24000dagar Summa minskad sysselsättning 31000 dags v./år eller 150160 årsarbeten. Det statliga stödet till byggande av skogsvägar har varit 65 milj. hela landet 11,4 milj. AC län 75 milj. hela landet 13,9 milj. AC län 55 milj. hela landet 7,3 milj. AC län 55 milj. hela landet 8,5 milj. AC län 50 milj. hela landet (förslag) 8,0 milj. AC län (förslag) Stödet och skogsmarksarealen fördelar sig enligt följande: Länets skogsmark är fördelat på många ägarekategorier, vilket gör att tillkomsten av praktiskt taget alla skogsvägar bygger på den förutsättningen att markägarkretsen kan nå enighet härom. har här en mycket viktig roll i att lägga förslag till samverkanslösningar på vägsträckningar som tillgodoser vägbehovet för så många markägare som möjligt. Av ovanstående framgår också att statliga stödet fått inriktas på den ägarekategori där behovet av samverkan varit störst för att nå verkningsfulla resultat. Om stödet till skogsvägar fortsätter att minska eller helt försvinner, leder detta till att skogsvägnätets bärighet blir sämre och sämre och får dessutom en orationell utformning. Skogsindustrin är på grund av tjällossningsproblem avskuren från mer än hälften av sin råvarubas. En unik situation i svensk tillverkningsindustri, som kommer att förvärras i takt med att stödet till skogsvägar minskar. Det är allmänt känt att stödet till och därmed utbyggnaden av skogsvägnätet genererar ytterligare verksamheter och sysselsättningar i skogsbruket i sådan omfattning att bidragskronan är en av de stödformer som ger mest återbäring för staten. Regeringen föreslår att totalt 50 milj. kr. anvisas för byggande av skogsbilvägar. Därutöver står 10 milj. kr. till regeringens disposition för senare fördelning. Enligt min mening bör med hänsyn till de stora behov som dokumenterats i 5 milj. kr. av de medel som står till regeringens disposition avsättas för byggande av skogsbilvägar i länet. Detta skulle få en stor betydelse för möjligheterna att bereda sysselsättning i regionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att av de medel som står till regeringens disposition för byggande av skogsbilvägar anvisa 5 milj. kr. för byggande av skogsbilvägar i i enlighet med vad som anförs i motionen. () ()