mot · G902t215 · 1986-01-16 00:00:00 — Motion till 1985/86:T215 och () En allmän färjeled mellan och utgör en kommundel i kommun. utgjorde ön en egen kommun under namnet . har haft en snabbt minskande befolkning och kännetecknas av typiska glesbygdsproblem såsom brist på arbetstillfällen, reducerad kommersiell service och dyrbar service. På finns ca 325 bostadshus, varav ca 180 utgörs av helårsbostäder. Såväl helårs- som fritidsbebyggelsen består till större delen av äldre hus uppförda . Folkmängden på har minskat kraftigt . Även har en minskning skett, dock icke på samma dramatiska sätt som . Folkmängden har från 725 invånare minskat till 285 och blir ca 250, varav huvuddelen pensionärer, om ingenting ändrar trenden. På finns drygt femtiotalet arbetstillfällen, varav 20 inom jordbruk och fiske, ca 15 inom tillverkning och byggnadsverksamhet och ca 20 inom handel, samfärdsel och förvaltning. Butik med reducerat sortiment av dagligvaror finns ännu så länge i . Ön har i den fysiska riksplaneringen till hela sin yta angetts som ett riksintresse. a. därför, men också därför att ön också har stort regionalt intresse, har i tillsammans med kommunen arbetat fram ett speciellt åtgärdsprogram. kommun har som övergripande målsättning att behålla som en levande ö. För detta behövs nyexploatering för såväl permanentboende som fritidsboende och institutionell verksamhet, vilket ger bättre underlag för att serviceverksamheter skall kunna överleva, utvecklas och i vissa fall nyetableras. Då det gäller den framtida utvecklingen på har kommun lagt ned ett omfattande arbete, bl. a. har betydande medel investerats i ett vatten- och avloppssystem. Såväl områdesplan som detaljplaner finns antagna av kommunfullmäktige. Dessa planer gäller såväl fritidsbebyggelse som permanent bebyggelse. Kommunikationerna har också upprätthållits med kommunala färjor till ytterligare kostnader för kommunen, men har trafiken ingått i länstrafiken med ett mindre statsbidrag. Den mest väsentliga förutsättningen för en positiv utveckling är emellertid en radikal förbättring av förbindelserna mellan och . Tidtabellen behöver utökas med morgon- och kvällsturer för att motsvara berättigade krav på skol-, arbets- och för fast boende på . 1985/86 måste sänkas för att sänka kostnadsnivån och ge likartad konkurrenskraft T215 mellan näringslivet på och på fastlandet. Jordbruket är en huvudnäring på ön. Detta ger ett omfattande transportbehov. Näringen har kämpat med betydande svårigheter för att få sina produkter till fastlandet. Det nuvarande tonnaget klarar inte denna verksamhet, men det är också svårt att hitta annat lämpligt tonnage. En annan svårighet är den ovannämnda konkurrenskraften. Det kan inte vara rätt att lantbrukare på tvingas hålla högre priser på sina produkter beroende på transporterna än lantbrukare på fastlandet. Turismen kommer, precis som , att vara en viktig del i Vens framtid. Också inom detta område är goda kommunikationer av avgörande betydelse. Det förtjänar att påpekas att kommunikationerna till andra liknande öar i landet betraktats som allmän färjeled och därmed kunnat ha en betydligt högre standard än den som kunnat upprätthållas mellan och . Några konkreta exempel på detta är trafiken till och från i , i , Aspö i , i m. fl. Som en följd av det som ovan sagts har kommunen föreslagit att förbindelserna till och från skulle bli en allmän färjeled. Arbetsplan för färjeförbindelsen är utställd enligt följande förslag. Nya färjor- bättre turlista Ventrafikens fartyg , och ersätts av två nya färjor. Den större färjan tar 220 passagerare och har lastdäck med två genomgående bilfiler. Den mindre färjan tar 210 passagerare och fyra personbilar. kan båda färjorna gå parallellt. utnyttjas den färja som motsvarar transportbehovet. Den andra färjan är då en reserv. Turlistan omfattar åtta eller nio turer och sista båt från . Färjornas utformning och turlista är preliminära. Fria resor och fordonstransporter Resor och transport av gods blir avgiftsfritt enligt nuvarande förslag. Ökad biltrafik måste förutsättas, speciellt inledningsvis. Då ingen önskar mer biltrafik på ön måste trafikökningen motverkas genom information, förbätt- 5 ring av gång- och cykelstigar, parkeringsmöjligheter i och i sista Mot. 1985/86 hand genom trafikreglering på . Kommunen förutsätter att frågorna om T215 den ekonomiska lösningen går att diskutera. Detta gäller såväl statsbidraget som den eventuella avgiftsfriheten. O D O D D |\ Det kan tilläggas att såväl som i anser att detta projekt har mycket hög prioritet. har också i en tidigare fördelningsplan lagt in 1988. har man emellertid tvingats flytta fram det till 1989 eller senare, dvs. till en oviss framtid. Om inte trafiken kommer att ingå som en allmän färjeled (statskommunal färja) återstår att fortsätta med Ven-trafiken i nuvarande driftsform. Riskerna är då att det nuvarande tonnaget inte räcker till eller att fartygen, som redan är ganska slitna, inte klarar en klassning. Backafall som är den nuvarande godsfärjan skall klassas 1987. Det finns också stora risker i att fartygen inte håller längre och att kommunen då inte klarar att ersätta dem med andra fartyg av ekonomiska och andra skäl. Det skulle vara synnerligen olyckligt. Med hänsyn till den stora betydelse denna färjeled skulle ha för Vens framtid och dessutom en positiv inverkan på sysselsättningen inom svensk varvsindustri hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en allmän färjeled mellan och samt att objektet som tidigare projekterats skall utföras .