ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Sk515 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk515 m. fl. (s) Försäljningen av tobaksvaror på Öresundsbåtarna tillkom och innebär förbud mot alkoholförsäljning annat än för konsumtion på plats och begränsning av försäljning till ett paket cigaretter eller motsvarande per resa. Skälen till tillkomst var bl. a. alkoholpolitiska, och i debatten 1961 framfördes också argument av handelspolitisk eller fiskal natur. Både och förlorade skatteintäkter. Frågan har tagits upp i genom motioner och interpellationer. Önskemålet har varit en förändring i restriktionerna, bl. a. att inköp av tobaksvaror tillåts öka till det dubbla. Att en utökning av försäljningen av tobaksvaror skulle medföra en del positiva saker redovisades 1984, då de större rederierna i påstod att de intäkter man skulle få var i storleksordningen 25-30 milj. kr. De mindre rederierna skulle få en ökning med . Det finns olika orsaker till att någon förändring inte redan skett. En orsak kan vara att våra danska vänner också måste vara positiva till en uppmjukning av överenskommelsen . Frågan är av värde för , och det är viktigt att förnyade överläggningar med den danska regeringen kommer till stånd. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att nya initativ tas så att försäljningen av skattefria tobaksvaror på Öresundsfärjorna tillåts öka till det dubbla samt att införsel av denna tobaksmängd till tillåts. () () () () ()
mot · G902Sk516 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk516 () Momsfri försäljning på nordiska flygplatser infördes en lag om förbud mot momsfri försäljning på nordiska flygplatser. Denna lag kom till efter en nordisk överenskommelse om gränshandeln mellan de nordiska länderna, där denna speciella fråga måste anses haft en mycket begränsad betydelse. etablerades speciella bolag med rättighet att till utomnordiska medborgare sälja mot speciella taxfreekvitton. Dessa kvitton tillhandahålls i alla affärer utom i de som ligger på flygplatserna. En utomnordisk turist kan alltså handla i butiker utanför flygplatsen, erhålla ett taxfreekvitto och, när vederbörande lämnar landet, på flygplatsen få tillbaka momspengarna. Taxfreeåterbetalningen sker, , i luftfartsverkets (statens) regi i transithallen. skedde återbetalningen utanför säkerhetskontrollen - ett system som fick kritik. Denna förändring har gjort det ännu mer obegripligt än det tidigare var att de butiker som finns i transithallen inte får sälja mot taxfreekvitton. För turister är de bestämmelser som gäller helt obegripliga, vilket får till följd att de som arbetar i de aktuella butikerna får utstå en hård psykisk press, eftersom kunderna inte tror att våra regler är så här tokiga. Gentemot de butiksägare som har sin butik i flygplatsens transithall är det en stor orättvisa, eftersom man behandlas på ett helt annat sätt än andra butiker i landet. Lagar och regler borde vara lika för alla i vårt land. För turisten kan det också bli orättvist. Den som inte handlat innan man kom till flygplatsen, utan tänkt göra det när man lämnar landet, får på detta sätt betala mer än den som köpte sina varor utanför flygplatsen. För som land kan det innebära att vi går miste om försäljningar som annars skulle givit oss både sysselsättning och skatteinkomster. För kan det också innebära dålig reklam som turistland. Vilka ekonomiska konsekvenser detta kan få är svårt att precisera men de är inte obetydliga. Som synes finns det många skäl som talar för att ändra den aktuella lagen så att alla butiker - även de på flygplatserna - får sälja mot taxfreekvitton. Problemet är att inte ensidigt kan ändra på denna lag, vilket finansminister fastslog i ett frågesvar . Den måste alltså ta kontakt med de övriga nordiska länderna och föreslå en ändring. För alla nordiska länder borde en ändring vara positiv, eftersom det innebär möjligheter till ökad försäljning till turister som kommer från länder utanför . Protester mot nuvarande system har också funnits i . Där liksom här uttalar regeringens talesman att man har förståelse för missnöjet men, eftersom det är en nordisk överenskommelse, kan man inget göra. Det bör finnas goda möjligheter att få en förändring till stånd, om den aktualiserar frågan. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen kontaktar övriga nordiska länder för att få en ändring till stånd av den lag som förhindrar momsfri försäljning på de nordiska flygplatserna. 1985/86 Sk516
mot · G902Sk518 · 1986-01-17 00:00:00 — () Bestämmelserna om införsel av vissa fiskeredskap Vid fiske i södra utgör ofta närmaste hamnmöjlighet. När redskap eller fartyg går sönder under fiske är det därför helt naturligt att fiskefartygen söker sig till någon hamn på för att reparera/ komplettera material som skadats under fisket. Nuvarande tullbestämmelser tvingar fiskaren till en ganska omfattande pappersexercis för kompletteringsköp i : skall meddelas, moms skall redovisas (avlyfts ) och en obetydlig tullavgift skall erläggas om EG-certifikat saknas. Administrationen av detta system är kostsamt för både statsverket och det enskilda fiskeföretaget. Särskilt påtagligt blir detta, om något fiskeföretag av okunnighet bryter mot gällande bestämmelser i systemet. Det föranleder då omfattande förundersökningar och rättsliga åtgärder. Med hänsyn till de synnerligen låga tullavgifter det rör sig om och då momsen endast redovisas för att sedan avlyftas bör införselbestämmelserna för fiskeredskap ändras så att dylika fiskeredskap befrias från tull och moms. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av de nuvarande bestämmelserna, så att de orimliga administrationskostnaderna förhindras genom att fiskeredskap införda i samband med fiskeresor befrias från tull och moms.
mot · G902Sk519 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk519 och () Sambandscentralen i har stora och ansvarsfulla uppgifter såsom övervakning av vattenvägarna, tulluppgifter, sjöräddning, fiskeriövervakning och många andra uppgifter. Sambandscentralen i har stor betydelse för denna bevakning på . Från sin nuvarande plats på nära ute i kustbandet har man överblick över hela kuststräckan från i norr till i söder. Dagens teknik är ytterst förnämlig men kan ännu ej ersätta den personliga såväl lokal- och personkännedom som personalen vid besitter. Det direkt spanande ögat har bevisligen räddat liv. Det gäller fiskares och andra sjöfarares trygghet, fartyg och människor i nöd som räddats genom att personalen på sambandscentralen genom ögonkontakt eller genom att känna igen röster vid radioanrop snabbt kunna vidta erforderliga åtgärder. Det gäller bevakning av våra fiskegränser och även i övrigt att vara ett vakande öga. I direkt blickfång finns t. ex. farleden till och raffinaderi, där ju som bekant en omfattande trafik av miljöfarliga laster förekommer. Smuggelbekämpningen av bl. a. narkotika underlättas av centralens placering i . Att som antytts flytta sambandscentralen till kan vi ej anse vara försvarbart, och några bärande skäl för en förflyttning har ej heller presenterats, varken ekonomiska eller ännu mindre andra, sakliga skäl. Att centralisera denna verksamhet får definitivt ej gå före den viktiga uppgiften att bl. a. rädda liv och vara en trygghetsfaktor för människorna vid denna långa kuststräcka. Med anledning av vad vi ovan anfört hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om eventuell flyttning av sambandscentralen i .
mot · G902Sk520 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sk520 och i (c) Slopande av beskattningen på flygbensin trädde en ny lag i kraft som berör beskattningen på flygbensin. förutsatte vid sin behandling av lagförslaget att regeringen noggrant skulle följa tillämpningen och följderna av den nya lagen och vid behov återkomma med förslag till ändringar. Den nya lagen om beskattning av flygbensin för fritidsändamål orsakar privatflyget och dess organisationer ekonomiska bekymmer. För den privata flygaren innebär det ökade kostnader som leder till att allt fler tvingas sluta flyga. Brand- och övervakningsflyg kommer att bli lidande av att det blir ett mindre antal som tar flygcertifikat, och många kommer inte att flyga erforderligt antal timmar för att kunna upprätthålla sitt certifikat. Civilförsvarets tillgång på privatflygare kommer således att bli ytterst begränsat. Regeringen har uppdragit åt att utreda frågor kring beskattningen av flygbensin för fritidsändamål. Enligt tillgängliga uppgifter har RSV föreslagit regeringen att all flygbensin skall beskattas, dvs. en utvidgning av nu gällande lag. En generell beskattning av all bensin som används för drift av luftfartyg skulle drabba i synnerhet taxiflyget och övrigt bruksflyg mycket hårt. Som följd härav skulle en sådan åtgärd snedvrida konkurrensen mellan bensin- och fotogendrivna flygplan. Enligt luftfartsverkets uppfattning skulle förslag enbart hindra luftfartens utveckling och i vissa fall dess existens. Vi biträder luftfartsverkets uppfattning och anser därmed att all beskattning av flygbensin skall upphöra. Med stöd av ovanstående hemställer vi att beslutar att all flygbensin skall befrias från skatt. () ()
mot · G902Sk522 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk522 Per () En tidsgräns för tull- och passkontrollen vid inresa till Vid inresa till med t. ex. färja sker rutinmässig kontroll i någon form av tull och passpolis. Någon tidsåtgång för dessa finns inte utsatt. Tidsåtgången för dessa rutinkontroller av t. ex. de med färja inresande borde anges. Rederier och hamnägare har gjort och gör fortlöpande stora insatser för att få trafikflödet att flyta smidigare. Resenärerna och många övriga räknar med att den rutinmässiga tull- och passkontrollen skall ta . Det är därför inte godtagbart att de som enbart har att genomgå en sådan kontroll kan få vänta efter en färjas ankomsttid innan resan kan fortsätta. För den rutinmässiga tull- och passkontrollen bör därför en tidsgräns kunna sätta ut. Resenären får ett säkrare planeringsunderlag och skulle slippa att som ibland se möjligheten till anslutningsresa försvinna på grund av den tidsutdräkt köandet tar. De som har att planera tidtabeller etc skulle få en säkrare grund för sin verksamhet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer jag därför att hos regeringen begär en utredning i fråga om införande av en tidsgräns för rutinmässig pass- och tullkontroll i enlighet med vad som anges i motionen. P.O. ()
mot · G902Sk523 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk523 i (m) Viss ändring i varusmugglingslagen m. m. Varusmugglingslagens första paragraf lyder: Den som inför eller utför gods, för vilket tull eller annan allmän avgift skall erläggas till statsverket dömes, om gärningen sker uppsåtligen för varusmuggling Som framgår av ovanstående gäller paragrafen tull och andra allmänna avgifter. Man kan diskutera huruvida en tull är en avgift, men i varje fall framgår det klart av kommentarerna till regeringsformen i såväl HolmbergStjernquists Grundlagarna som Petrén-Ragnemalms grundlagar att medan vissa avgifter i själva verket har karaktär av skatter kan en skatt aldrig betecknas som en avgift. Detta måste naturligtvis också gälla i fråga om mervärdeskatten. När mervärdeskatten infördes anförde dåvarande finansminister i propositionens departementschefsanförande att mervärdeskatten vid införsel skulle tas ut enligt samma grunder som gäller för skattepliktig omsättning inom landet. I ett mål, till vilket högsta domstolen tagit ställning, där det införda föremålet icke var m//pliktigt, har varusmugglingslagen icke desto mindre ansetts tillämplig i fråga om mervärdeskatt, trots att föremålet i fråga var av ett slag beträffande vilket mervärdeskatt icke uttas i vårt land. Här föreligger alltså en uppenbar diskrepans mellan gällande lag och lagmotiv och högsta domstolens lagtolkning. Ehuru det vanligen är fråga om att bringa lagtolkningen i överensstämmelse med lagen föreligger här - då den förra är utan appell - i stället ett behov av att bringa själva lagstiftningen i överensstämmelse med högsta domstolens lagtolkning. För detta torde erfordras att ordet skatt eller skatter införs i varusmugglingslagens första paragraf samt att genom särskilt uttalande anger att den icke längre biträder den dåvarande finansministerns uttalande att mervärdeskatten vid införsel skall tas ut enligt samma grunder som gäller för skattepliktig omsättning inom landet. Under hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar tillfoga ordet skatter i varusmugglingslagens första paragraf, 2. att i samband härmed uttalar att vad som anförts i propositionen om mervärdeskatt 1968 om att sådan skall tas ut enligt samma grunder som gäller för skattepliktig omsättning inom landet Mot. 1985/86 icke längre skall iakttas.
mot · G902Sk524 · 1986-01-23 00:00:00 — och () En regionalt differentierad bensinskatt Beroendet av bilen som fortskaffningsmedel är störst ute i glesbygden med långa pendlingsavstånd och i det närmaste avsaknad av kollektivtrafik. Av den anledningen har man också nedsättning av bilskatten inom stödområdena A och B. Detta system är inte bra, alla får samma summa oavsett körsträcka . En rabatt kopplad till körsträckan skulle upplevas som mera rättvis, de som är mest beroende av bilen skulle få högsta rabatten. Området borde utökas till att omfatta hela stödområdet, även C, som inte omfattas . Ett bättre system kunde utformas på följande sätt. Nuvarande reduktion tas bort och ersätts med en differentierad bensinskatt. Bensinskatten sänks med inom hela stödområdet och ligger kvar på samma nivå som i övriga landet, utom i storstadsområdena , och , där skatten höjs med ett örestal så att man kompenserar det ekonomiska bortfallet i stödområdet. En omläggning av bensinskatten enligt detta system skulle ha en positiv regionalpolitisk inverkan, speciellt för turistnäringen i glesbygden, då av turisterna är bilburna. Det skulle också upplevas som mera rättvist, långa pendlingsavstånd kompenseras mest. Det skulle också få till följd att bensinpriset blev lägst där bensinförbrukningen är nödvändigast. är det tvärtom, på grund av ständigt återkommande bensinkrig. En ytterligare effekt skulle förmodligen bli att biltrafiken minskar något i storstadsområdena där kollektivtrafiken är bäst. Biltrafikens påverkan på miljön är också störst i storstadsområdena. Även på det området skulle en omläggning av beskattningssystemet ha en för samhället önskvärd positiv inverkan. En utredning om övergång till ovan skisserade system för bensinbeskattningen bör göras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av regionalt differentierad bensinskatt.
mot · G902Sk525 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sk525 () Reklamskatten för kulturella sammanslutningar Mångå av våra kulturella sammanslutningar gör berömvärda insatser och särskilt då hembygdsföreningar för att bevara hembygdens kultur. Eftersom sådan verksamhet är kostnadskrävande lider man ofta av en ansträngd ekonomi. På olika sätt försöker man därför att skaffa inkomster till verksamheten. En väg är att-vid utgivning av periodiska publikationer med ofta värdefullt kulturellt innehåll - intagna annonser som därigenom ger viktigt ekonomiskt tillskott. Problemet är nu att hembygdsföreningar drabbas av reklamskatt om den årliga annonsinkomsten överstiger det i detta sammanhang förhållandevis låga gränsbeloppet. Härigenom minskar naturligtvis det ekonomiska tillskottet till föreningarnas verksamhet till nackdel för den hembygdskulturintresserade allmänheten. gällande skatteregler borde förändras. Skattefrihet föreligger för sammanslutningar med syfte att verka för religiöst, nykterhetsfrämjande, politiskt, miljövårdande, idrottsligt eller försvarsfrämjande ändamål. Men för hembygdsföreningar och andra kulturella sammanslutningar gäller alltså skatteplikt. Denna skillnad i skattehänseende är omotiverad, och starka skäl föreligger för att föreskriva skattefrihet även för dessa sammanslutningar. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam som i motionen anförts om skattefrihet för kulturella sammanslutningar och främst hembygdsföreningar.
mot · G902Sk526 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk526 och () Provianteringslageravgiften I enlighet med tidigare riksdagsbeslut har regeringen bemyndigats reglera vissa avgifter inom områden. En sådan avgift är den s. k. provianteringslageravgiften som utgår per varupost från de företag (s.k. skeppshandlare) som förser båtar, flyg och ambassader med tullfria varor. Avgiften 1985 var . per varupost, men föreslår generaltullstyrelsen regeringen en höjning till 19,40 per uttagen varupost, en höjning . Varje varugrupp och förpackningsstorlek utgör en varupost, vilket tillsammans med exempelvis färjerederiernas ofta återkommande priviantering gör att de belopp skeppshandlarna skulle tvingas betala skulle stiga från 0,9 milj. kr. till 4,8 milj. kr. Då den internationella konkurrensen är mycket hård på området blir det i praktiken omöjligt att slå ut de ökade kostnaderna på kunderna varför företagen riskerar att råka mycket illa ut. Skeppshandlare i våra nordiska grannländer kommer i stället att överta de svenska företagens leveranser. Inom branschen räknas med en halvering av personalstyrkan om den äskade höjningen blir verklighet vilket berör 100 anställda. Därtill minskar servicemöjligheterna till utländska rederier och flygbolag. Mot denna bakgrund bör ge regeringen till känna att den äskade höjningen från generaltullstyrelsen av provianteringslageravgiften inte bör genomföras. Om avgiften skall höjas bör detta i stället ske med ett belopp som bevarar den svenska skeppshandelns internationella konkurrenskraft. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående följderna för skeppshandeln av en drastisk ökning av provianteringslageravgiften.
mot · G902Sk527 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk527 () Befrielse från charterskatt vid rehabilitering utomlands Svensk utlandsvård AB, (SUVAB), är ett bolag som bedriver klimatvård och rehabilitering utomlands. Bolaget äga av landstingsförbundet och tre handikapporganisationer och utför vårdinsatser på uppdrag av sjukvårdshuvudmännen. behandlades ca 1 700 patienter utomlands genom remiss från sjukvårdshuvudmännen. Resor till och från behandlingsanläggningarna sker till huvudsaklig del genom researrangörsanordnade charterresor. För sådana resor får i detta fall de remitterande sjukvårdshuvudmännen erlägga charterskatt. Denna skatt har tillkommit för att tillskjuta statskassan medel från semesterresenärer. Men den får även den effekten att patienter som skall ha sjukvårdande behandling indirekt genom sjukvårdshuvudmännen får erlägga charterskatt. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om befrielse från att erlägga charterskatt för behandlingsresa som företas efter remiss av sjukvårdshuvudman.
mot · G902Sk529 · 1986-01-24 00:00:00 — och () Skattebefrielsen för handikappads motorfordon 1985/86 Sk529-538 Enligt nuvarande bestämmelser om skattebefrielse av motorfordon ägda av person med handikapp utgår förmånen endast om ägaren är yrkesverksam eller under yrkesutbildning. Rörelsehindrade bilägare som går i pension förlorar skattebefrielsen på sina bilar. Det upplevs orättvist att skattebefrielse upphör när behovet av bil är lika angeläget som . Bilen utgör ett förflyttningshjälpmedel som ger rörelsehindrade möjlighet till en aktiv fritid. Samma förhållande gäller den som aldrig haft en möjlighet till arbete. Antalet förtids- och ålderspensionärer med handikappbilar kan beräknas till totalt ca 2 000. Det kan sålunda inte vara ekonomiska skäl som ligger bakom beslutet att dra in stödet till rörelsehindrade vid pensionering. Här är det frågan om en grupp människor, ofta med svag ekonomi, för vilken bilinnehavet plötsligt fördyras. Ofta har de inte råd att ha bilen kvar. Begränsingen av samhällets stöd till hållande av ett tekniskt förflyttningshjälpmedel, som bilen utgör, medför en helt oacceptabel inskränkning i rörelsefriheten i en situation där man i stället bör stimulera till ett aktivt liv. Inte minst i samband med att beviljade ägare av s. k. veteranbilar befrielse från fordonsskatt har många handikappade reagerat kraftigt mot det orättfärdiga i att lyxbilar befrias från skatt men inte bilar som utgör tekniskt förflyttningshjälpmedel för rörelsehindrade. Med hänsyn till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att skattebefrielse av handikappades motorfordon skall gälla oberoende av yrkesverksamhet eller yrkesutbildning. () () 1 1985186.3 sami.
mot · G902Sk530 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk530 () Slopande av handelsgödselavgiften beslut angående införandet av en handelsgödselavgift kan inte ses som annat än en beskattning av ett centralt produktionsmedel i en näringsgren. Någon analys av beslutets konsekvenser för näringen, miljön eller produktionsresultatet har inte företetts. För den enskilde lantbrukaren är handelsgödselavgiften en ny pålaga i produktionen. De handlingsalternativ han ställs inför är att antingen ersätta vissa kvantiteter handelsgödsel med stallgödsel, vilket inte har entydigt positiva effekter. Han kan också, om optimal giva inte ges tidigare, välja att kompensera sig genom att ytterligare höja sin produktion genom att något öka givorna av handelsgödsel, vilket inte var avgiftens syfte. Någon möjlighet att minska tillförseln av näringsämnen och därmed produktionen ges inte den enskilde lantbrukaren med de ekonomiska förutsättningar lantbruket arbetar under. Handelsgödselavgiften har inte i sin helhet återförts till näringen. Den har därför delvis fungerat som en skatt, även om intäkten inte tillförts statsbudgeten. Enligt min mening bör denna avgift/skatt avskaffas. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar avskaffa handelsgödselavgiften.
mot · G902Sk533 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk533 m. fl. Mervärdeskatt vid förmedling av fastigheter och lägenheter har behandlat proposition 1985/86:47 om ändrad mervärdeskatt, som innebar att det tjänstepliktiga området utvidgades. Skatteplikten för tjänster omfattar endast sådana prestationer som anges i 10 § första stycket mervärdeskattelagen (ML). Vissa inskränkningar i denna skatteplikt anges i 11 § ML. Enligt 10 § ML är tjänst som avser skattepliktig vara och omfattar bl. a. förmedling skattepliktig medan däremot samma tjänst är skattefri när tjänsten avser fastighet. Förmedling av vara är dock enligt anvisningarna till 10 § skattepliktig endast när den sker av den som är handelsagent enligt lagen om kommission, handelsagentur och handelsresande. Mäklare anses inte som handelsagent då han endast sammanför köpare och säljare utan att i eget eller annans namn ta upp order eller sluta försälj ningsavtal. har beslutat om viss utvidgning av skatteplikten för tjänster, bl. a. skall rengöring, kontroll och besiktning av fastighet vara skattepliktig tjänst. Fastighetsförmedling berörs ej, vare sig i propositionen eller i förarbetena. Genom den enorma prisutvecklingen, framför allt av bostadsrättslägenheter i , men också genom att inflationen drivit upp priserna och genom den utvecklade praxis för fastighetsförmedling, att ta ut kostnaderna i procent av försäljningssumman, har fastighetsförmedlingsbyråerna ofta haft en god lönsamhet. Det är svårt att förstå varför just dessa tjänster skulle vara undantagna från mervärdebeskattning eller någon form av avgiftsuttag. Med anledning av vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående en utredning av förutsättningarna för mervärdebeskattning eller avgiftsuttag vid förmedling av fastigheter och lägenheter. () ()