mot · G902ub241 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub241 m. fl. (s) Viss försöksutbildning i gymnasieskolan Verkstadsindustrin i hade en mer positiv utveckling än landet i övrigt . I länet ökade antalet anställda från 9 500 till drygt 10 000.1 Sverige sjönk däremot verkstadssysselsättningen från 404 000 till 362 000. Verkstadsindustrin har blivit allt viktigare för länet. 1983 svarade den för av industrisysselsättningen mot . Av ökningen svarade kvinnorna för hälften men fortfarande ligger andelen kvinnor i verkstadsindustrin långt under riksgenomsnittet (i mot i riket). Antalet tjänstemän ökade snabbare än antalet arbetare. Tjänstemannatätheten i är något lägre än riksgenomsnittet. Det kan förklaras av den annorlunda branschstrukturen i länet. Uppgången i verkstadsindustrin kunde givetvis inte på långa vägar kompensera nedgången i järn- och stålindustrin. sjönk sysselsättningen i denna bransch från 10 200 till 7 750. Nedgången i stålindustrin i skiljer sig inte från svensk stålindustri i övrigt. 1980 blev året då verkstadsindustrin blev sysselsättningsmässigt större än stålindustrin. Om verkstadsindustrin i utvecklats som genomsnittet i landet skulle situationen blivit katastrofal och länet haft ca 1 500 arbetsplatser färre. Sysselsättningen i hela metallindustrin 19 663 17 866 468 145 414 500 Tabellen visar att metallindustrin i minskade mindre än metallindustrin i hela landet. Metallvarubranschen och elektroindustrin är de dominerande verkstadsbranschema i . Deras andel av sysselsättningen är hög och ligger avsevärt över riksgenomsnittet. Däremot är maskin- och fordonsindustrin svagt företrädda. Det finns ett stort nyrekreterings- och utbildningsbehov inom verkstadsindustrin. Om verkstadsindustri i fortsättningen skall vara konkurrenskraftig är yrkesutbildning ett strategiskt inslag. Mellan 500 och 1 000 verkstadsarbetare måste rekryteras till verkstadsföretagen i . Efterfrågan är stor på plåtslagare och svetsare men även verktygsmakare och kvalificerade maskinarbetare behövs. På tjänstemannasidan är det brist på produktionstekniker, elkraftingenjörer samt folk som kan data och ekonomi. I - - bör en försöksutbildning i gymnasieskolan startas i samverkan mellan berörda kommuner, länsorgan, avdelningar och företag. Huvudparten i försöksverksamheten skulle kunna vara: 1.Samarbete mellan arbetsgivarna på orten, Metalls avdelningar och skolmyndigheterna - för att få fram långsiktiga utbildningsplaner - för att identifiera företag och yrken där vidgade möjligheter till olika kombinationer av företagsförlagd och skolförlagd utbildning kan genomföras - för att få till stånd en samordning mellan AMU och personalutbildning i företagen bl. a. via s. k. flaskhalsutbildning - för att utröna inom vilka områden lärlingsutbildning bör införas. Inom det ordinarie skolväsendet bör - samrådet på länsplanet kring yrkesutbildningsfrågor samordnas för såväl vuxenutbildning som ungdomsutbildning - samverkan mellan kommuner och mellan Komvux, AMU, gymnasieskolan samt bildningsförbunden ske så att inte resurserna splittras. Den interkommunala samverkan för den gymnasiala utbildningen bör syfta till regional anpassning av utbildningens inriktning och rekrytering - SSA-råden samarbeta med de lokala yrkesråden och bli beredningsorgan för regional och lokal planering så att utbildningen svarar mot näringslivets och arbetsmarknadens behov. De lokala yrkesområdenas kompetens bör bättre tas till vara. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om försöksutbildning i . () () () () 1985/86 Ub241