mot · G902416 · 1986-03-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:416 m.fl. (c) Riktlinjer för industripolitiken på rymdområdet, m. m. 1985/86:127) De nuvarande riktlinjerna för de industripolitiska insatserna på rymdområdet lades fast 1979 (prop. 1978/79:142, NU 1978/79:36). Avsikten var att förbättra förutsättningarna för den svenska rymdverksamheten i syfte att göra den svenska rymdindustrin såväl intressant för samarbetsprojekt som mer konkurrenskraftig. Beträffande resurstilldelning m. m. är /86 för den ram som beslutades . I proposition 1985/86:127 föreslås därför nya riktlinjer för industripolitiken på rymdområdet. Enligt regeringens förslag skall rymdverksamheten bedrivas inom en total ram av 966 milj. kr. Vidare behandlas deltagande i det europeiska rymdsamarbetet och formerna för det nationella rymdprogrammet. Enligt vår mening är det väsentligt att den svenska industrins konkurrenskraft och teknologiska nivå upprätthålls. Det är dock självklart att ett litet land som med begränsade ekonomiska resurser inte kan ha ambitionsnivån att delta i utvecklingen längs hela den tekniska frontlinjen på rymdområdet. Det finns t. ex. inga skäl att av vare sig prestigeskäl eller militärstrategiska överväganden skall satsa på rymdteknologin. Vi har i annat sammanhang framhållit att det internationella forskningssamarbetet har stor betydelse för bl. a. den tekniska och industriella utvecklingen men betonat vikten av att med sina begränsade forskningsresurser måste prioritera de satsningar man medverkar i för att få det bästa utbytet. Vi noterar med förvåning föredragandens redovisning av att industrin i förhandlingar tagit avstånd från att ta någon del av det finansiella ansvaret för deltagandet i ESA:s program. Det borde i industrins eget intresse ha varit skäl att överväga en samfinansiering med staten. Detta borde ha inneburit tillgång till ytterligare resurser, vilket krävs för att skall kunna medverka i ESA-programmen med en större ekonomisk andel. Med dessa utgångspunkter är det väsentligt att den nationella rymdverksamheten i första hand stärks. Med en positivare inställning från industrin vad avser det internationella samarbetet borde det ha varit möjligt att stärka samhällets stöd till den nationella rymdverksamheten för att den svenska industrins bättre konkurrensförutsättningar och större intresse som samarbetspartner på skall kunna förbättras. Propositionens förslag innebär att den statliga delen i den med industrin gemensamt finansierade nationella rymdverksamheten skall uppgå gå till 34 milj. kr. Dessa medel föreslås anvisade över ett nytt reservations anslag, vilket ersätter vissa tidigare anslagsposter. a. överförs medel från STU:s anslag Teknisk forskning och utveckling till detta nya anslag. Från sida har vi i vår småföretagsmotion understrukit att STU:s långivning bör inriktas mot småföretagsamheten och föreslagit att anslaget räknas upp med 50 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. STU:s anslag föreslås nu i stället minskat med 17,1 milj. kr. Vi vill betona att omfördelningen av medel från STU till den nationella rymdverksamheten inte får inkräkta på möjligheterna att ge stöd till småföretagen. Regeringsförslaget innebär inte någon reell förstärkning av samhällets resurser till den nationella verksamheten. Vi vill även framhålla att de resurser som anvisas för rymdverksamheten måste avdelas på sådant sätt att ESA:s intresse för att utnyttja inte minskar till förmån för andra rymdtekniska anläggningar. Ur regionalpolitisk synpunkt är detta viktigt, eftersom fått en central roll i den svenska rymdverksamheten. En väsentlig neddragning eller en felaktig prioritering av tillgängliga resurser skulle få betydande negativa konsekvenser för en redan hårt drabbad region. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjerna för industripolitiken på rymdområdet. () () ()