mot · G902Sf234 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf234 m. fl. (s) Det kommunala bostadsstödet till pensionärer Alla människors rätt till en bra bostad är en viktig del av vår välfärdspolitik. Att låta äldre människor bo kvar i sin invanda miljö är också ett mål för kommunernas äldreomsorg. Utredningar visar att de flesta äldre och handikappade också bor i vanliga bostäder men att de i genomsnitt har sämre bostadsstandard än andra. Äldrehushållen utgör av landets samtliga hushåll medan av samtliga icke moderna lägenheter bebos av äldre. Ofta krävs en anpassning av bostaden för att göra det möjligt att bo kvar. Boendekostnaden är för många pensionärer en stor kostnad och för många avgörande om man kan bo i den lägenhet som man egentligen behöver. Det måste vara en rättighet att man som äldre med enbart folkpension och pensionstillskott eller med låg ATP har en lämplig bostad. Samhällets insatser i form av bostadstillägg är därför en viktig fråga. 1 takt med att antalet ATP-pensionärer ökat har antalet kvalifikationsår för varje pensionär och den inkomst som ligger till grund för pensionsberäkningen ökat. Nyblivna pensionärer, i synnerhet män, har högre ATP än tidigare pensionärer. Men inkomstskillnaderna är stora, speciellt mellan män och kvinnor. Den genomsnittliga pensionsinkomsten för kvinnor med tjänstepension är mycket lägre än för män. För gäller, för män i åldern , att deras ATP var i medeltal . medan kvinnornas var . Skillnaderna kvarstår även vid jämförelse mellan män och kvinnor med samma pensionsförmåner och i samma ålder. Medelpensionen för män med statlig tjänstepension var . medan den för kvinnor i samma åldersintervall låg på . Av dagens pensionärer har de flesta män förvärvsarbetat på heltid under större delen av sitt vuxna liv medan många kvinnor av olika skäl inte förvärvsarbetat eller kommit ut sent på arbetsmarknaden. fanns 507 000 pensionärer med enbart folkpension och pensionstillskott, därav 54 700 män och 452 400 kvinnor. Antalet ATP-pensionärer inom ramen för pensionstillskottet var 164 400. Många, framför allt kvinnor, kommer under en lång följd av år att vara den grupp som har enbart folkpension och pensionstillskott eller låg ATP, med ekonomiska problem som följd. Ålderspensionärer med låg eller ingen ATP har mycket olika möjligheter, och en del inga alls, att kunna betala hyran för en lägenhet. Trotsa» KBT-nivån generellt höjts sedan statsbidragsreglerna infördes är bostadstilläggen på många håll i landet mycket låga. Statsbidrag medges under förutsättning att kommunen täcker av den del som överstiger 80 men inte . för en ogift pensionär och . Kommunen erhåller statsbidrag av sina statsbidragsberättigade Sf234 kostnader för KBT. Kommunerna bestämmer själva om kommunalt bostadstillägg skall utgå och vilka grunder som skall gälla. hade en fjärdedel av kommunerna KBT som inte översteg det statsbidragsgrundande beloppet på /år för ensamstående pensionär. Det ger ett bidrag på /månad vid oreducerat KBT. I över hälften av kommunerna understeg det maximala bidragsbeloppet /år, ca /månad. Om man jämför dessa bidragsbelopp med den genomsnittliga hyreskostnaden i landet för lägenheter på två rum och kök färdigställda visar det sig att i större delen av landets kommuner hade ett oreducerat KBT inte täckt hyran. 1 40 av landets kommuner hade ett oreducerat KBT inte ens täckt kostnaderna för en nyproducerad lägenhet på ett rum och kök. anser landets pensionärsorganisationer att utrymmesstandarden för ensamstående skall vara två rum och kök samt tre rum och kök för makar eller sammanboende. Pensionärernas levnadsstandard påverkas i hög grad av den nivå som kommunen fastställt som KBT-belopp. I län kan som exempel nämnas att där är skillnaden . mellan den kommun som har högsta KBT och den som har det lägsta. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av reglerna för bostadsstödet till pensionärer i syfte att uppnå enhetlighet mellan kommunerna. () ()