ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Sk330 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk330 . Åsling och tredje vice talman () Semestercheckar Tillkomsten av den femte semesterveckan har ökat efterfrågan på rekreation och avkoppling. Åtskilliga arbetsgivare erbjuder numera någon form av semesterförmån för personalen. Den vanligaste formen är semesterstugor, som ägs av företagen eller till företagen knutna personalstiftelser. Emellertid är det endast en minoritet av landets löntagare som erbjuds semesterförmåner. Med de senaste årens sjunkande reallöner tvingas dessutom många att av ekonomiska skäl avstå från att göra semesterresor. Enligt stannade 1983 av LO:s och av TCO:s medlemmar hemma under semestern. För att ge fler svenskar chansen till god avkoppling under semestern och för att öka utnyttjandet av de svenska turistanläggningarna har förslag om semestercheckar lanserats. Idén bygger på att arbetsgivaren köper, som förvärvas av de anställda till ett reducerat pris. Checkarna används sedan som betalningsmedel för hyrd stuga, rum på turisthotell, tågbiljetter osv. Det finns ett betydande intresse för förslaget inom löntagarorganisationerna. En SIFO-undersökning bland företag, som publicerades , visar att cirka två tredjedelar av de tillfrågade företagen var intresserade av att kunna erbjuda sin personal en sådan semesterförmån. Då tanken är att semestercheckarna enbart skall kunna användas inom , är turistnäringen också mycket intresserad av systemet. En lämplig nivå för den maximalt tillåtna subventioneringen vore . Systemet med semestercheckar förutsätter att den subvention arbetsgivaren lämnar sina anställda betraktas som en skattefri förmån för den anställde och en avdragsgill kostnad för arbetsgivaren. För detta krävs en lagändring, då den nu tillåtna skattefria subventionen är begränsad till . En höjning av det skattefria beloppet innebär självfallet ett visst skattebortfall för samhället. Man bör emellertid inte betrakta effekterna på ett statiskt sätt. Den kraftiga ökning av inhemsk turism som semesterchecksystemet skulle leda till har gynnsamma effekter på svensk ekonomi. För glesbygden, inte minst i inland, skulle uppsvinget i turismen betyda tillkomsten av välbehövliga arbetstillfällen. Investeringar i glesbygdskommunernas turistanläggningar kunde ge ökad avkastning. Turistnäringens säsongberoende skulle sannolikt minska. En reform, som får svenskarna att semestra i i stället för utomlands, är också gynnsam för vår bytesbalans, genom att turistnettot skulle förbättras. Ökad omsättning inom turistnäringen, högre vinster och fler arbetstillfällen ger skatteintäkter till samhället, som i hög grad uppväger det initiala skattebortfall som den skattefria subventionen medför. Slutligen bör man inte underskatta effekterna av den ökade motivation på arbetsplatserna och den friskvård som införandet av ett semesterchecksystem skulle innebära. Med anledning av vad som i motionen anförts yrkas att hos regeringen begär förslag till lagändringar, som möjliggör införandet av ett semesterchecksystem. . Åsling (c) () 1985/86 Sk330
mot · G902Sk332 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk332 m. fl. (m) Beskattningen av sjömän antog nya regler för beskattning av utomlands arbetande svenskar. Under förutsättning av att vissa villkor uppfylls upphör svensk inkomstbeskattning av dem, som har hemvist i men arbetar och uppbär inkomst i utlandet. För dem som arbetar ombord på fartyg innebär de nya reglerna att om man är anställd på ett svenskägt men utlandsregistrerat fartyg, som går i s. k. vidsträckt oceanfart, gäller den nya sexmånadersregeln. Detta innebär en välkommen förbättring för den sjöfart som går under det s. k. internationaliseringsavtal som slutits mellan sjöarbetsmarknadens organisationer. I takt med att den svenska handelsflottan minskat , har allt fler svenska sjömän tagit arbete på utländska fartyg. Det har inte funnits tillräckligt med arbetstillfällen i den svenska handelsflottan. De som arbetar på utländska fartyg har tidigare kommit i åtnjutande av tolvmånadersregeln. Genom de nya reglerna är detta inte längre fallet. De skall , oavsett hur länge de är borta från , betala full inkomstskatt här och dessutom sociala avgifter som för egenföretagare. Summan av skatter och avgifter äter upp i stort sett hela inkomsten. Inget blir kvar för att bestrida de privata levnadsomkostnaderna. De sjömän det här är fråga om har ställts inför valet att endera emigrera eller att bli arbetslösa. Detta är uppenbart orimligt. Svenskt sjöfolk, i synnerhet sjöbefälen, har mycket gott anseende internationellt och är därför efterfrågade på den internationella sjöarbetsmarknaden. För den svenska handelsflottan är det dessutom av stort värde att ha denna rekryteringsreserv av erfaret sjöfolk. Regeringen har tillsatt en utredning, som skall se över det nuvarande systemet för beskattning av sjömän. Utredningen kan förväntas lämna förslag om två å . Förhoppningsvis kommer förslaget att innebära undanröjandet av de missförhållanden som råder. Om emellertid ingen ändring sker snabbt, fortsätter den nuvarande situationen med av skattereglerna framkallad arbetslöshet samt sociala och psykiska problem som följd. I avvaktan på utredningens förslag bör därför kommunalskattelagen ändras så att den nya sexmånadersregeln inte är begränsad till den som arbetar på svenskägda, utlandsregistrerade fartyg. På så sätt skulle man uppnå likställighet och rättvisa mellan alla dem som går i vidsträckt 1 * 1985/86. 1985/86 Sk332 Hemställan Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring i kommunalskattelagen i enlighet med vad som anförts i motionen. () () oceanfart, oavsett vem som äger fartyget eller var detta är registrerat. De regler som infördes har väckt en stor och berättigad harm i vida kretsar på grund av deras uppenbart orättvisa och orimliga konsekvenser. Sådana regler bör omgående ändras.
mot · G902Sk333 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk333 Rätt att i arbetsresa inräkna resa till och från daghem På olika sätt bör samhället underlätta för barnfamiljerna, bl. a. för att de skall få rimliga ekonomiska förhållanden jämfört med andra familjer och för att barnen skall få bästa möjliga uppväxtförhållanden. Både den ekonomiska belastningen och de praktiska problemen kan vara besvärande för många småbarnsföräldrar. Ett praktiskt problem för många är - om de lyckats klara barnomsorgen - att före sitt arbete, särskilt om det börjar tidigt, lämna sitt/sina barn till daghem eller dagbarnvårdare. Förlängning av resevägen till arbetsplatsen på grund av omväg för att lämna sina barn medför fördyringar, som inte får räknas in i avdrag för resa till och från arbetsplatsen. I ett brev från en småbarnsförälder har vederbörande delgett mig följande problem och förslag: Många småbarnsföräldrar, däribland jag själv, har barn på dagis. De flesta daghem öppnar omkring 06.30. Jag och många med mig har ett arbete som börjar 07.00. Ett praktiskt sätt är att ta bilen till dagis och vidare till jobbet. Många far kanske uppemot tur och retur åt fel håll för att klara barnomsorgen. Rent teoretiskt (utan barn) bor jag för nära arbetet och har för bra kommunikationer för att få avdrag för resor med bil till arbetet. Alltså: mitt behov av barnomsorg är något som skattemyndigheterna inte tar hänsyn till. Om jag skall hinna lämna barnet på dagis hinner jag inte åka kommunalt. Jag har en idé, som jag testat på småbarnsföräldrar på jobbet och som de tycker är vettig, nämligen att föräldrar som lämnar barn till omsorg och därför inte i praktiken kan utnyttja kommunala kommunikationer skall tillåtas göra avdrag för bil till och från arbetet. Lika väl som avdrag får göras för resa till och från arbetsplatsen borde det för att underlätta för dessa småbarnsföräldrar vara möjligt att de får räkna in lämnande och hämtning av barn i barnomsorgen i sin arbetsresa vid beräkning av resekostnad och restid. Det är ju inte alltid möjligt att få daghemsplats eller motsvarande i närheten av sin bostad och eftersom barntillsyn är en förutsättning för att småbarnsföräldrarna skall kunna ha ett förvärvsarbete utanför hemmet och en arbetsinkomst är det befogat att utöka rätten till reseavdrag på detta sätt. En sådan reform skulle innebära ett välkommet stöd för berörda småbarnsfamiljer men den skulle knappast komma att kosta samhället märkbart skattebortfall eftersom det endast torde röra sig om en mindre del av småbarnsföräldrarna som har sådana förhållanden att den föreslagna regeln skulle öka deras reseavdrag. vid inkomst av tjänst torde också något begränsa samhällets skattebortfall på grund av den av mig här föreslagna reformen, vilken dock är lika angelägen för de småbarnsfamiljer det gäller. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om rätt för småbarnsförälder att i sitt avdrag för arbetsresa få inräkna resa för lämnande och hämtning av barn på daghem och motsvarande. 1985/86 Sk333
mot · G902Sk334 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk334 () Ett jordbrukskonto Jordbrukarkåren kritiseras ofta - både i vad gäller spannmålsprodukterbesprutning och djurproduktion-djurfabriker. Vad man ofta glömmer är att bönderna måste driva sin verksamhet på maximal nivå för att överleva ekonomiskt sett. Sanningen är ju den att en löntagare vet månad för månad, år för år, vad hon eller han har i inkomst, medan bonden för det mesta får hela sin inkomst och aldrig i förväg kan räkna ut hur stor inkomsten skall bli. Skördarna växlar enormt mycket. Ena året får man en riktigt god skörd, en mycket dålig skörd. Hur denna skörd ser ut beror till största delen på om låtit regn och solsken flöda i lagom stora mängder. Jag tar ett exempel: Om en bonde det ena året får en bra skörd, med exempelvis . i överskott, vad händer? För att inte behöva skatta bort av summan sätter man in dessa pengar på ett investeringskonto. Detta konto får ej enligt bestämmelserna röras - dessutom måste man köpa fabriksnya produkter när pengarna skall tas ut. (Jag har i en annan motion föreslagit en ändring i detta fall.) drabbas samma bonde av ett uruselt år, och skörden ger så dåligt resultat att det blir ett underskott på . Vad händer nu då? Jo, men han kan väl ta av överskottet , säger någon? Ja, visst, om det vore så enkelt - det vore ju också rimligt - men så lätt är det inte! Pengarna på investeringskontot är låsta. Jo, låna upp nya pengar för att överleva! På detta vis försämras lantbruket år . Jag föreslår att vi med ett raskt grepp inför ett jordbrukskonto, där man kan göra en insättning vid god skörd, för att kunna överleva det dåliga året. Samma princip kan användas som vid skogskonto, som ju är helt accepterat. Låt oss visa kurage i och ta ett beslut som jag vet att många bönder hade varit betjänta av om det hade funnits före detta års dåliga skörd. Låt oss minnas att våra svenska produkter är välodlade och fria från sprutrester som vi glufsar i oss importerade grönsaker som dryper av sprutrester. Med hänvisning till vad sorn anförts i motionen hemställs att beslutar ge jordbrukare möjlighet att avsätta pengar på jordbrukskonto för att bättre kunna fördela inkomster mellan bra och dåliga år. 1985/86 Sk334
mot · G902Sk335 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk335 och () Den skattefria hyresinkomsten från fritidshus Det finns i vårt land ca 670 000 enskilt ägda fritidshus samt några tiotusental s. k. överskottshus på landsbygden. Endast en liten del hyrs ut till turister. Turistnäringen måste utvecklas i vårt land. Vi har fortfarande ett stort underskott i den s. k. turistbalansen med utlandet. Turismen kan ge betydligt fler arbetstillfällen. Den kan också ge betydande extra inkomster åt dem som hyr ut rum, fritidshus och andra stugor. En starkt ökad stuguthyrning skulle väsentligt öka turistnäringens betydelse i vårt land. Detta har också konstaterat när man 1985 beslöt höja gränsen för skattefri hyresinkomst för fritidshus till . Ett betydligt högre skattefritt intäktsbelopp vore emellertid starkt önskvärt. Benägenheten hos enskilda att hyra ut sina fritidshus är fortfarande allt för låg. Endast en rejäl höjning av den möjliga nettoinkomsten är tillräckligt attraktiv för att ge stuguthyrningen den omfattning som är nödvändig. Det vore också en klar fördel om en övre beloppsgräns följde inflationen varför en knytning till basbeloppet vore önskvärd. Enligt vår mening är summan av ett halvt basbelopp, () kr. 11 650, rimlig. Med hänvisning till vad i motionen anförts yrkar vi att beslutar fastställa gränsen för skattefri hyresinkomst för fritidshus till 0,5 basbelopp.
mot · G902Sk337 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk337 () Beskattningen av bilförmån Nuvarande former för beskattningen av arbetstagares rätt att för privat bruk använda arbetsgivarens bil kan verkligen ifrågasättas. Enligt gällande beräkningsgrunder för bilförmånen är dennas storlek helt knuten till inköpspriset på bilen enligt tillverkarens eller försäljarens prislista. Härigenom missgynnas svensktillverkade bilar, eftersom arbetsgivarna på grund av denna ordning tenderar att välja billigare utländska bilar. I praktiken blir dock dessa bilars totalvärde ofta inte alls lägre än de med högre inköpspris, eftersom de efter inköpet kan extrautrustas för kanske . Beskattningen av bilförmånen bör därför ses över så att tjänstebilsinnehavarna inte som beskattas uteslutande med ledning av riktprislistorna för de bilar som de använder. Vid en sådan översyn bör särskilt uppmärksammas att dieseldrivna bilar numera drabbas hårdare av beskattningen . En dieseldriven bil drar mindre mängd drivmedel per mil och är därför fördelaktig ur energisynpunkt och ställer mindre krav på importen av olja än en bensindriven bil. Priset på en dieseldriven bil är dock ca . högre än för motsvarande modell med bensinmotor. Ägarna av dieseldrivna bilar missgynnas också av kilometerskattens utformning. Det förhållandet att kilometerskatten har stigit motverkas beträffande bensindrivna bilar nämligen av att priset på bensinen har sjunkit medan priset på dieselolja varit oförändrat. Med det anförda hemställs att beslutar att begära att regeringen låter göra en översyn av beskattningen av bilförmånen för att komma till rätta med de i motionen beskrivna förhållandena.
mot · G902Sk338 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk338 m. fl. Viss skattefrihet för inkomster från hemslöjdsverksamhet Hemslöjd utgör en omistlig del av det svenska kulturarvet. Det måste vara ett nationellt intresse av allra största vikt att bibehålla en livskraftig hemslöjdsverksamhet också för framtiden. Till det kulturhistoriska intresset kan också fogas det faktum att hemslöjdsverksamheten har särskilt stor omfattning i områden med betydande sysselsättningssvårigheter, som skärgårdar och andra glesbygdsområden. Traditionell hemslöjd av den typ som innebär att maskiner inte kan användas har helt naturligt mycket svårt att hävda sig ekonomiskt. Risken är stor att hemslöjdsprodukter på marknaden slås ut av maskinproducerade varor om slöjdaren skall ta ut en rimlig ersättning för sitt arbete. Det förefaller orimligt att denna viktiga kulturgärning i så hög grad skall vara beroende av sin förmåga att hävda sig kommersiellt i konkurrens med produkter som inte alls baserar sig på samma kulturtradition. Ett sätt att ge ett påtagligt stöd åt hemslöjden utan byråkratiskt krångliga regler skulle kunna vara att införa ett skattefritt grundbelopp för inkomster på hemslöjdsverksamhet. Detta skulle innebära att hemslöjden skulle ur skattesynpunkt kunna jämställas med en annan påtagligt arbetsintensiv verksamhet, nämligen bär- och svampplockning. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att hos regeringen hemställer om förslag till införande av ett skattefritt grundbelopp för inkomster från hemslöjdsverksamhet.
mot · G902Sk339 · 1986-01-27 00:00:00 — tredje vice talman och () Viss skattefrihet som ett medel att förhindra avfolkningen i glesbygd Den samhällsbild som vi nu kan se utvecklas är att expansiva tätortsområden blir alltmer tätbefolkade, medan avståndet mellan de bofasta i avflyttningskommunerna blir allt större. På landsbygden blir den enda expanderande tillväxten gran- och tallplanteringarna. De regionalpolitiska insatserna, som gäller i stödområdena och med olika kraft efter områdenas prioritering, kan knappast utsträckas till hela landet. som en enda regionalpolitisk enhet, med undantag av de stora befolkningscentren, är ingen tilltalande framtidsvision. Något måste göras. Enligt vår mening är en framkomlig väg att man gör orter utanför de expansiva områdena mer tilltalande ur kommunikations- och boendesynpunkt. Detta kan ske genom bättre vägar, bättre kollektivtrafik, utbyggd samhällsservice osv. Detta är redan beprövade medel, som tyvärr inte har tillräcklig slagkraft för att bryta den negativa utvecklingen. Det nya som måste komma till, måste vara av sådan art att det ger en direkt ekonomisk stimulans för att stanna kvar eller att bosätta sig inom avflyttningskommunen. Vårt förslag är att man ger enskild person, och handelsbolag, skattefrihet för ett belopp som är 20 gånger basbeloppets storlek vid amortering av skulder. Ur samhällets synpunkt skulle denna skattelindring sannolikt vara helt försumbar med tanke på de samhällsfördelar som i övrigt skulle uppstå i en balanserad tillväxt i hela . Förslaget innebär att enskilda personer och handelsbolag skall ha rätt till avdrag vid inkomsttaxeringen för amortering på skulder i bostad eller företag i de fall bostaden eller företaget ligger i en avflyttningskommun. En begränsning bör införas till ett avdrag motsvarande högst ett basbelopp samt 20 basbelopp totalt. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar begära att regeringen låter utgiftsskattekommittén med förtur utreda och lägga förslag om en sådan avdragsrätt som föreslås i motionen.
mot · G902Sk340 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk340 () Rätt till avdrag för reparation och underhåll av egen bostad För att skapa en sundare ekonomi och ett rättvisare system med konkurrens på lika villkor bör en regel om avdragsrätt för reparationer och underhåll av egna hem införas. Regeringen bör efter utredning återkomma med förslag till . har den socialdemokratiska regeringen höjt skatterna på praktiskt taget alla tänkbara områden. Den högskattepolitiken är destruktiv för kompetensuppbyggnad och produktiv verksamhet. I kombination med inkomstprövade nedtrappade bidrag, indirekta skatter och arbetsgivaravgifter blir marginaleffekterna orimliga. Marginaleffekterna i ligger i storleksordningen för stora medborgargrupper. Problemet med det mycket höga skattetrycket och det nuvarande skattesystemet är att det blivit svårt att påverka den egna ekonomiska situationen, inklusive att bygga upp ett personligt sparande på basis av arbete eller investeringar inom det officiella produktionssystemet. Det höga skattetrycket leder till spekulation och en osund ekonomi. Det tvingar allt fler att fiffla med inkomsten och arbeta svart för att över huvud taget kunna klara sig. Det finns t. ex. uppgifter som tyder på att av det årliga nedlagda arbetet på reparationer och underhåll av villor sker svart. Det skulle innebära, om det är riktigt, en omfattning av 20 000 av totalt 22 000 årsarbeten. Om detta arbete redovisades öppet skulle det öka omsättningen inom byggsektorn med miljardbelopp. Att svartjobben är så frekventa inom byggsektorn beror sannolikt på att det finns starka bevekelsegrunder från båda parter till detta förfarande på grund av det skattesystem som vi har. Hantverkaren slipper betala skatt och uppdragsgivaren får ett lägre pris. Detta är förödande för vårt samhälle. Varje åtgärd bort från denna osunda ekonomi är angelägen. En åtgärd i den riktningen är att undanröja bevekelsegrunderna för de inblandade parterna att agera på ett osunt sätt. I valet av åtgärder bör negativa metoder i form av straff eller annat undvikas. I stället bör detta stimuleras fram genom positivitet. Ett sådant sätt är att medge avdrag för reparationer och underhåll av eget hem. Om en villaägare har en sådan rätt blir det positivt för vederbörande att se till att få kvitto på utfört arbete och därmed få det öppet redovisat, för att kunna dra av det i deklarationen. Det skulle få betydande effekt för sysselsättningen bland hantverkare och andra. Det skulle också frammana ett rättvisare system med konkurrens på lika villkor. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar hemställa hos regeringen om förslag som medger avdragsrätt vid deklaration för reparation och underhåll av eget hem. 1985/86 Sk340
mot · G902Sk342 · 1986-01-27 00:00:00 — och () Slopande av den nya fastighetsskatten 1985/86 Sk342350 Den nya fastighetsskatten får så negativa konsekvenser för län och dess invånare att den omgående måste avskaffas. Den borde aldrig ha införts. Det är osäkert om den stärker statsfinanserna. Den höjer däremot skattetrycket, den tas inte ut efter bärkraft, den är orättvis och den konserverar nuvarande subventionssystem på bostadssektorn. Dessutom drabbar den de boende i län i större utsträckning än vad som genomsnittligt gäller. Eftersom den är en ny pålaga för boende i småhus slår den särskilt hårt i ett län där medelinkomstnivån ligger klart under genomsnittet i landet och där andelen boende i småhus är stor. län är mycket markerat ett sådant län. Särskilt utsatta är de barnfamiljer som bor i småhus och som bor långt från arbete och service. De är till antalet många i ett typiskt glesbygdslän som . Eftersom boende decentraliserat i småhus är den bästa formen för att få bästa boendemiljö hämmar den genom sin verkan arbetet på en fortsatt förbättring av boendemiljön i länet. Fastighetsskatten hämmar också strävan att bygga nya småhus vilket får allvarliga följder för sysselsättningen i län med så hög industriandel hustillverkning. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att avskaffa den nya fastighetsskatten som infördes genom beslut i . () () 1 1985186.3 sami.
mot · G902Sk343 · 1986-01-27 00:00:00 — () Överförande av medel på skogskonto från en bank till en annan Skogskontolagen (1954:142) ger möjlighet till uppskov med beskattning av intäkt av skogsbruk för medel som sätts in på ett särskilt bankkonto. De villkor bankerna erbjuder insättarna varierar ganska kraftigt både vad gäller ränta, uttagsavgifter och uppsägningsregler. För skogsägarna är det av stor vikt att få bästa avkastning på insatta medel. Enligt 7 § denna lag gäller att banken bestämmer räntesatsen. Detta tillsammans med bankernas möj lighet att ändra villkoren från det ena året till det andra borde vara anledning till att kontoinnehavarna genom en lagändring ges möjlighet att flytta sina skogskonton till den bank som lämnar de för skogsägarna mest förmånliga villkoren. För detta krävs ett tillägg till 9 § skogskontolagen (1954:142) att överförande av skogskonto från en bank till annan bank inte skall medföra att medlen genast tas upp som intäkt av skogsbruk. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om flyttning av skogskonto till annan bank.
mot · G902Sk344 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk344 () Räkenskapsår för aktiebolag Ett aktiebolag kan sluta sitt räkenskapsår per , eller . Emellertid är det bara inkomstslagen rörelse och annan fastighet som omfattas av detta. Beträffande inkomster av kapital eller reavinster, gäller att dessa redovisas per . Om ett aktiebolag således gör sitt bokslut per , skall taxering beträffande detta ske 1986. Om samma bolag skulle göra en större reavinst t. ex. , kan denna vinst inte användas i rörelsen, därför att den också skall taxeras 1986. De kostnader som uppkommer i rörelsen är inte avdragsgilla mot reavinsten, därför att de skall medtas i bokslutet för vilket taxering sker 1987. Detta förhållande skapar onödiga hinder för främst småföretagare. Eftersom det är angeläget att rensa bort onödig byråkrati hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna att aktiebolag får avsluta alla sina inkomstslag per bokslutsdagen. 1 * 1985/86.