mot · GA02Ub53 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub53 och () Forskning (prop. 1986/87:80) Den forskning som bedrivs vid de regionala högskolorna är givetvis av stor betydelse för den regionala utvecklingen och för arbetsmarknaden i stort. Den föreliggande propositionen är därför något av en besvikelse. Med hjälp av sakkunskap i regionen och i forskarsamhället har högskolan i diskuterat fram ett antal forskningsområden, som bedöms vara viktiga för utveckling och ha förankring i utbildningen vid högskolan. Områdena är följande: regional forskning, arbetslivsforskning, systemvetenskap och datapedagogik, teknisk kemi, tjänsteforskning, produktionens teknik och ekonomi, naturresurser och energiteknik samt didaktik och lärararbete. Karlstadsmodellen kännetecknas av följande: en grupp forskare finns i verksamheten är knuten till universitet/motsvarande en kvalificerad vetenskaplig ledning är utsedd, t. ex. en adjungerad eller associerad professor forskarutbildning och forskarstuderande är knutna till verksamheten ett organiserat regionalt kontaktnät finns Sammanlagt ett femtontal professorer/motsvarande beräknas arbeta på deltid i . Högskolan samarbetar med ett flertal universitet och högskolor. Arbetet med Karlstadsmodellens genomförande har intensifierats /87. Den från olika håll positivt uppmärksammade Karlstadsmodellen bör ha möjlighet till en gynnsam utveckling. Detta är knappast fallet med regeringens förslag! Kostnaden för 15 delområden, som är intressanta ur samhällets och näringslivets synpunkt, jämte kostnaden för kontaktsekretariatet har av högskolan beräknats till ca 2,6 milj. kr. Detta belopp skall jämföras med propositionens förslag om ca . i anslag till kontaktsekreterare. Forsknings- och kontaktsekretariatet vid högskolan i startade i formell mening så sent som /86. Uppbyggnaden är ett led i högskolans strävanden att finna sin roll i det nationella och internationella forskarsamhället och som har resulterat i utvecklandet av den s. k. Karlstadsmodellen. kan beskrivas som en medelstor högskola med fasta resurser för grundläggande högskoleutbildning och som en viktig länk mellan bl. a. regionens samhälls- och näringsliv och de stora forskningsinstitutionerna m. m. vid universiteten. är beroende av att även i fortsättningen ha möjlighet att få anslag från länets näringsliv och olika samhällsorgan till sin forskningsverksamhet. Med tanke på den mycket stora betydelse högskolan har för , anser vi därför att ett betydligt högre anslag bör komma högskolan i till del än det föreslagna. Av de föreslagna 7 miljonerna till kontaktsekreterare anser vi, att de medelstora högskolorna, dvs. bör prioriteras vid anslagsfördelningen. Enligt propositionen skall lärare vid högskola rapportera eventuella bisysslor i fortsättningen. Vi avvisar detta förslag. Inte minst de mindre och medelstora högskolorna är beroende av kontakter med näringslivet, och det är positivt om högskolelärarna kan åta sig forsknings- och utredningsuppdrag för industrins räkning. Förslaget om rapporteringstvång innebär en minskad tillit till lärarna, vilket sannerligen inte är till gagn för fortsatta positiva näringslivskontakter. Med stöd av ovanstående hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna att de medelstora högskolorna bör prioriteras vid fördelningen av anslaget för kontaktsekreterare och att ett högre anslag därvid bör komma högskolan i till del, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att förslaget om rapportering rörande s. k. ämnesanknutna bisysslor skall avvisas. () () 1986/87 Ub53