ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902kr222 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Kr222 och () Statens ansvar vid lån av konstföremål för lokal utsmyckning Enligt 6 § förordningen (1984:535) om statliga myndigheters lån av konstföremål för lokalutsmyckning skall staten ha ansvar för inlånade konstföremål endast i de fall vederbörande myndighet inte kan visa att skadorna ej beror på försummelse av myndigheten eller av någon som myndigheten svarar för. Detta innebär att staten inte har något strikt ansvar utan endast ett s. k. presumtionsansvar (jfr proposition 1982/83:98). Vidare innehåller förordningen i 4 § en begränsning av den krets från vilken en statlig myndighet får låna in konstföremål. I praktiken lär det fortsättningsvis främst bli fråga om inlåning från olika slag av kommunala museer. Den inlånade konsten torde ofta ha placerats i utrymmen som är tillgängliga för allmänheten. Inte sällan är en sådan placering en förutsättning för depositionen, eftersom vederbörande kommunala museum syftar just till att göra konsten tillgänglig för den allmänhet som besöker myndigheten. Vanligt är att museet förbehåller sig rätten att bestämma placeringen av konsten. Den största risken för skada på eller förlust av deponerad konst torde ligga i att besökare gör åverkan på eller stjäl ett konstföremål. Något ansvar för en sådan händelse lär knappast kunna utkrävas av staten, eftersom risken är en direkt följd av placeringen och inte kan förebyggas genom åtgärder från myndighetens sida. Innebörden av det sagda är att statens ansvar i praktiken har ett ringa värde för det utlånande museet. a. har vederbörande kommunala myndigheter tagit konsekvenserna av detta och drar nu successivt tillbaka deponerad konst hos statliga myndigheter. I en del fall - såsom för t. ex. och hovrätten för gäller det en betydande del, kanske merparten, av myndigheternas konstinnehav och konst som dessutom har funnits i myndigheternas lokaler . Enligt vår mening har det statliga ansvaret i 6 § nyssnämnda förordning blivit alltför snävt, vilket framgår av de följder som lagstiftningen har fått, bl. a. i . Sådana konsekvenser torde inte ha varit avsedda. Med de begränsningar av inlåningsrätten som följer av 4 § bör det inte möta några betänkligheter att låta staten ta ett strikt ansvar för inlånad konst. Statliga myndigheter med lokal anknytning skulle härigenom undvika att berövas de värdefulla bidrag till utsmyckning av lokalerna som de har haft. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om det statliga ansvaret för lån av konstföremål för lokalutsmyckning. () () 1985/86 Kr222
mot · G902kr223 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Kr223 och () Inspelning och spridning av ljud- och bildband av god kvalitet Intresset från allmänheten att utnyttja tekniken på mediaområdet har ökat i snabb takt. Det har blivit praktiskt att se och lyssna till video, kassetter och ljudband såväl i hemmen som i bilen. Detta är bra, men risken finns dock att urvalet blir alltför ensidigt. En allmän smakförsämring kan således bli följden. Säkert finns flera exempel på berömvärda program, som erbjuds allmänheten, vilka haft hög klass och vunnit stor spridning. I vårt land finns rika kulturskatter bland klassikerna på såväl litteraturens, musikens och teaterns som filmens områden. Vi har även modernare verk på skilda områden, t. ex. historia berättas, vilket skulle kunna fånga en stor publik. På det internationella området finns det än mer att tillgå. Organisationer, företag och institutioner av skilda slag har i arkiv men också i aktuell sortering material som väl kan utgöra värdefulla program i såväl ljud som bild. Om inspelningar kunde stimuleras med hjälpinsatser i tekniskt avseende och för att nedbringa kostnaderna skulle våra stora författare, konstnärer, musiker, artister etc. kunna utges på ljud- och bildkassetter. Dessa skulle finnas tillgängliga på försäljningsställen och i utlåningsaffärer till rimliga priser. En satsning av nämnt slag borde bli föremål för prövning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening uttalar behovet av att en hög kvalitet på ljud-, bild- och videokassetter stimuleras och att en försöksverksamhet med bredare marknadsföring av produkterna prövas.
mot · G902kr224 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Kr224 m. fl. (s) regionalpolitiska ansvar har att främja turismen i . Detta är en huvudmålsättning som emellertid kan förfinas för att också tillgodose andra, av statsmakterna prioriterade, övergripande mål. Hit hör bl. a. de regionalpolitiska målen, vilka alla samhällsorgan bör sträva efter att främja. I verksamhet framgår inte någon sådan tanke. Tvärtom tenderar verksamhet att koncentreras till och beroende på den kapitalansamling som finns där och som används till sponsorverksamhet för turism. Det finns många attraktiva, orörda områden inom de regioner som är berättigade till regionalpolitiskt stöd. Här är dock företagsamheten ofta mindre kapitalintensiv, och möjligheterna att avsätta medel från företagens sida till turismen är självfallet mindre. Ett exempel på ovannämnda handlingssätt är senaste satsning på . I denna klipps av längs . anses tydligen inte vara attraktivt för den presumtiva marknaden, trots att vi vet att tyska medborgare uppskattar vildmarker, orörd natur etc. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att hos regeringen begär att direktiv utformas i syfte att också följer de övergripande regionalpolitiska målen. () ()
mot · G902kr225 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86: Kr 225 Per () Röster i Radio/TV på kassett för synskadade För synskadade är radion en omistlig tillgång. Det är angeläget att synskadade har samma tillgång till radioprogram och artiklar om radioprogrammen som övriga lyssnare. Många synskadade vill ha detta som förberedelse för sitt lyssnande och ibland också som efterläsning och fördjupning av ämnen som man avlyssnat i radio. Seende har mängder av möjligheter till sådan fördjupning. För synskadade är det svårt att på blindskrift eller kassett finns lämplig litteratur att bredda radioprogrammen med. Även tillgången på själva radioprogrammen för synskadade är bristfällig. Det finns egentligen endast en publikation som på ett någorlunda tillfredsställande sätt skulle kunna motsvara ovanstående behov och önskemål. Det är egen tidning i Radio/TV (RiR/TV). Från synskadades sida har det gjorts framställning direkt till RiR/TV om att få tidningen i sin helhet eller delar därav tillgängliga på kassett. Det gäller främst radioprogrammen och de artiklar som anknyter till dessa. Flera synskadade anser det viktigt att ha tillgång till hela veckoprogrammet i ett Vid hänvändelse till RiR/TV:s redaktion har synskadade mött förståelse för kravet på att få tidningen på kassett. Man har dock alltid fått svaret att det saknas pengar till ett sådant förfarande. RiR/TV anser att regering och riksdag måste anslå medel för att en kassettutgivning skall komma till stånd. Talboks- och bör inom ramen för sin budget kunna villfara de synskadades ovanstående önskemål i samverkan med RiR/TV:s redaktion. Kassetterna bör kunna avgränsas till att omfatta allmänna artiklar, artiklar med anknytning till radioprogrammen och själva radioprogrammen. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära att delar av RiR/TV överförs till kassett av Talboks- och i samverkan med RiR/TV:s redaktion.
mot · G902kr226 · 1986-01-15 00:00:00 — 1985/86 :Kr226 () En TV 2-sändare i Grännaområdet startade sina sändningar och bevakar de tre Smålandsiänen. För ca 10 000 invånare i den nordöstra delen av blev starten av de regionala TV-nyheterna en besvikelse. De kunde nämligen inte se . Det var TV-tittarna på den östra sidan av från i norr och området söderut ned till . De fick i stället nöja sig med att se de regionala nyheterna för , dvs. Västnytt - ett område som man på den östra sidan av har litet kontakt med. Orsaken till detta förhållande är att distributionsnät för TV 2-signaler inte överensstämmer med distriktsindelningen för de regionala TV-sändningarna. TV 2-sändarna i som distribuerar når inte fram till hela området på den östra sidan av , utan de som bor där är hänvisade till att ta emot signalerna från sändaren i . Från sida har man sagt att man i avtalet med staten inte har förbundit sig att placera utsändningarna av regionala program rätt i förhållande till distriktsindelningen. placerades dock en slavsändare i den södra delen av det aktuella området, vilket gör det möjligt att där se . Däremot är inte frågan löst i den norra delen, dvs. Problemet löses enklast genom byggandet av en kompletterande TV 2-sändare. Den bör då placeras på en lämplig plats i Grännaområdet. Det är viktigt att denna fråga löses , eftersom en stor grupp människor går miste om nyheter och samhällsinformation från och om den egna regionen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar om byggandet av en TV 2-sändare med placering i Grännaområdet.
mot · G902kr227 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86: Kr 227 Åtgärder för att stoppa narkotikapropagandan i film och musikframföranden 1985/86 Kr227232 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:K405 hemställs 1. att beslutar uttala sig för att och andra mediaövervakande organ även får till uppgift att stoppa narkotikapropaganda, 2. att beslutar uttala sig för att ej får ge kulturstöd till narkotikapropagerande popgrupper. 1 1985/86.3 sami.
mot · G902kr228 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86: Kr228 m. fl. (fp) Stödet till kulturtidskrifter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:K805 hemställs att till Stöd till kulturtidskrifter (G9) anvisar . () () () () () () ()
mot · G902kr230 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr230 m. fl. (s) Verksamhetsbidrag till Föreningen och Museum Tjänstemannarörelsen fick sitt fackliga genombrott under 1920- och . Men många av de förbund som ingår i TCO har sina rötter senare del. Några av dem bedrev facklig verksamhet redan då. En folkrörelse karakteriseras bl. a. av en bred medlemsaktivitet med omfattande mötesverksamhet och en rik förekomst av beslutsorgan på lokal, regional och central nivå. Detta i sin tur efterlämnar en stor mängd arkivalier av skilda slag. Problemen med att spara och förvara detta material blir med allt större. Ett första steg till en rationell arkivering togs inom tjänstemannarörelsen när bildades . En stor del av organisationerna utnyttjade även denna möjlighet. Kraven på kompetens och effektiv arkivhantering har emellertid efter hand växt. Inte minst gäller det att göra arkivet lätt tillgängligt för forskare inom olika discipliner. Med den unika roll tjänstemannarörelsen spelat och spelar såväl inom landet som internationellt, är det ur ett allmänt samhällsperspektiv viktigt, att mer forskning bedrivs om tjänstemannarörelsens verksamhet. stiftades Föreningen och Museum () som startade sin verksamhet . Föreningen övertog SIF:s kontorsmuseum som byggdes upp 1970.1 föreningen ingår - med ett par undantag när - samtliga samt TCO, TBV och Kommunaltjänstemannakartellen (KTK). TAM:s verksamhet baseras helt på de avgifter som medlemsorganisationerna erlägger, ca . För /86 har av Lotterimedelsfonden tilldelats ett investeringsanslag om . Dessa medel har använts för en första upprustning och utvidgning av arkivkapaciteten i arkivdepån på TCO-skolan samt på i för iordningställande av lokaler för musei- och utställningsändamål och utrustning av ändamålsenliga bibliotekslokaler och forskarrum. De personella och ekonomiska resurserna för verksamheten är emellertid ytterst begränsade. har endast två och en halv fasta tjänster: institutionschefen samt en och en halv tjänst inom arkivet. inom har beviljat två beredskapsarbeten , en för arkivet och en för . har av egna medel projektanställt en museitjänsteman på halvtid . Tjänstemannaorganisationerna omfattar mer än 1 miljon löntagare. Över tiden torde 2 miljoner ha tillhört dessa organisationer. folkrörelse har varit och är av stor betydelse för den allmänna samhällsutvecklingen; inte minst har den spelat roll efter . kan med hänsyn till sin inriktning och sitt syfte jämföras med . Det vore för den skull naturligt om de statliga anslagsprinciper som gäller för detta arkiv även tillämpades för . Detta är emellertid inte fallet - erhåller ej något verksamhetsbidrag från staten. Vi anser att verksamhetsbidrag bör utgå till efter samma principer som till . Det utrymme som avskaffandet av tidskriftsstödet till organisationerna skapat bör kunna användas för anslag till detta ändamål. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om verksamhetsbidrag till Föreningen och Museum. () () () () 1985/86 Kr230
mot · G902kr231 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr231 och (vpk) Cramérbalettens bevarande Svenska står i begrepp att låta Cramérbaletten upphöra som ensemble vid fr. o. m. säsongen 1986/87 på grund av bristande ekonomi. Att bibehålla Cramérbaletten skulle kosta 7 milj. kr. Cramérbaletten har funnits och gjort en ovärderlig insats inom danskonsten. Ensemblen har arbetat med turnéverksamhet och på så sätt nått en bred danspublik. Turnéerna har gått till teaterföreningar på små orter, som sett dansföreställningar. För att bygga upp en framtida danspublik har baletten också genomfört skolföreställningar, ungdomsprogram, studiecirklar, öppna repetitioner, lunchprogram m. m. m. m. Även sjukhus, pensionärshem, museer och bibliotek har besökts av Cramérbaletten. Cramérbaletten har haft en repertoar av hög kvalitet som erbjudits även till den ovana publiken. Cramérbaletten har alltid anställt svenska eller nordiska dansare och har på så sätt haft stor betydelse när det gäller att erbjuda arbetstillfällen för de dansare som utbildats vid och Balettakademien. Cramérbaletten är en unik och betydelsefull balettensemble som måste räddas undan en nedläggning. Med stöd av ovanstående hemställs att med ändring i proposition 1985/86:100, bil. 10, , Bidrag till , anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag i syfte att garantera Cramérbalettens fortsatta existens. (vpk) (vpk)
mot · G902kr232 · 1986-01-20 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Kr232 () Ökat statligt bidrag till i En mycket intensiv och framgångsrik verksamhet bedrivs av i . Forskningen om emigrationen i såväl som stimulerar kontakten mellan ättlingar på båda sidor om . Ett allt större antal amerikanska turister kommer till och många av dem besöker i . Med benäget bistånd av Turistråd satsar nu på att få ännu fler amerikanska turister, däribland många svenskättlingar, att besöka . I de olika turistprogram som planeras kommer att få ökat utrymme vilket ökar belastningen på den hårt ansträngda personalen. i är i högsta grad att betrakta som en riksinstitution med en kunnig personal som har kontaktnät över hela och ett gott samarbete med institutioner med material av värde för emigrantforskning i vårt eget land. Landsting och kommuner har lämnat ett väsentligt ökat ekonomiskt stöd till . Detta stöd används till hyror och lön för anställda med lönebidrag. Den ökade verksamheten hos har medfört att behovet av en heltidsanställd föreståndare nu är mycket stort. har i sitt äskande för /87 hemställt om ett statligt bidrag på . för att kunna anställa en föreståndare på heltid. Med tanke på verksamhetens omfattning är ett statligt stöd i enlighet med äskande mycket rimligt. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar ge i .
mot · G902kr234 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Kr234 och () Stöd till import av kvalitetsfilm från utlandet Svenska filminstitutets stöd till svensk filmproduktion har betytt mycket för den svenska biopublikens möjlighet att se svenska filmer med hög konstnärlig och variationsrikt innehåll. Detta stöd till den svenska filmproduktionen är värd allt stöd och bör fortsätta. Också i utlandet görs bra film som ofta dock inte når den svenska biopubliken. Anledningarna är kanske flera men ett starkt skäl är att produktionen inte bedöms kommersiellt intressant. Detta är beklagligt och borde ändras. Ett sätt att göra detta är att direkt stödja inköp av i utlandet framställda filmer. Vi har kvalitetsfilmkedjor som Folkets Hus, Bio Kontrast, och filmstudios lokalt som kan stödja för import av dessa angelägna filmproduktioner. Även de mer kommersiellt verksamma biografkedjorna kunde komma i fråga för lanseringen av kvalitetsfilmer från utlandet. är inte något stort filmland. Av den anledningen blir det inte så många filmer som får beteckningen kvalitetsfilm. Också av denna anledning är det försvarbart med ytterligare några kvalitetsfilmer från utlandet. Med stöd av ovanstående föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om att frågan om statligt stöd även till kvalitetsfilm från utlandet blir föremål för prövning. () () 1* 1985/86.
mot · G902kr235 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: Kr235 och () Byggnadsminnen i är rikt på kulturhistoriska inslag. Här kan pekas på riksklenoder som , Den heliga , . Av senare tids bebyggelse som är värd att ägna särskild uppmärksamhet är Asylen vid i samt arbetarbostäderna Svarta Raden på verkstadsön i . För miljön i är det viktigt att byggnaden kan bevaras. Det är även viktigt att för framtiden kunna visa hur svensk mentalvård bedrivits och byggnaden bör bevaras till eftervärlden. Den svenska arbetarkulturen har enligt vår mening inte fått den uppmärksamhet den borde ha. Arbetarbostäderna Svarta Raden i , som ligger i omedelbar anslutning till , där den moderna svenska verkstadsindustrins vagga stod, är ett unikt tillfälle att bevara ett område som visar hur en svensk industriarbetares bostad har sett ut. Området där dessa hus är belägna - verkstadsön mellan och ström - som speglar en industriepok är även ur miljösynpunkt viktig att bevara. Då de resurser som finns tillgängliga inom länet för detta ändamål inte är tillräckliga behövs enligt vår uppfattning speciella stödåtgärder. Då dessa bostäder är träbyggnader och underhållet bristfälligt är det, för att det inte skall vara , nödvändigt med åtgärder . Med hänvisning till vad här anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av kulturbevarande insatser i .
mot · G902kr237 · 1986-01-14 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Kr237 i m. fl. (c) Bidrag till radioorganisationer Frågan om ett statligt stöd till radioorganisationer har varit uppe i olika sammanhang, bl. a. i motion till 1979, 1982 och 1984/85. Ansökningar om statsbidrag till radioorganisationer har också prövats av i samband med petitabehandling av bidragen till ungdomsorganisationerna. Utredningen om statens stöd till folkrörelser (SOU 1979:40) behandlade också denna fråga. Enligt vad utredningen då fann fanns det fem radioorgansationer med riksomfattande spridning. Antal medlemmar var då: Frivilliga radioorganisatinen (FRO) 4 000 Föreningen sändaramatörer () 5 337 Av de nämnda organisationerna var det endast FRO som då fick reguljärt statligt verksamhetsstöd. Utredningen ansåg att de tidigare nämnda radioorganisationerna bedriver en verksamhet av sådan art och omfattning att ett statligt stöd till dessa är motiverat. Utredningen har därför övervägt olika former av stöd till radioorganisationer. Mot bakgrund bl. a. av olikheterna i organisationernas inriktning var dock utredningen inte beredd att föreslå något särskilt statligt bidrag till radioorganisationer. Däremot bör ett stöd till dessa inordnas i någon nu redan existerande bidragsform. Det diskuterades att föra anslaget till centrala amatörorganisationer. Då det då saknades klara normer för bidraget till centrala amatörorganisationer var det svårt att exakt beräkna storleken av ett stöd till radioorganisationer. Utredningen utgick dock från att ett stöd till dessa bör ligga på . Detta var 1979. Under de år som gått sedan utredningen lagt sitt betänkande har de ekonomiska problemen för i vart fall några av radioorganisationerna försämrats. Det är därför rimligt att regeringen nu närmare prövar frågan igen. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att ett bidragssystem konstrueras för de radioorganisationer som står utanför bidragssystemen. () () 1985/86 Kr237
mot · G902kr238 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Kr238 och () Stöd till produktion av punktskriftsböcker för försäljning /85 övertogs verksamheten med försäljning av punktskriftsböcker till synskadade av Talboks- och , TPB. I och med detta genomfördes förändringar i verksamheten. Från att tidigare endast ett fåtal böcker erbjöds till försäljning ökades urvalet. Fr. o. m. har en månadslista med ett tiotal böcker erbjudits för försäljning till synskadade ur TPB:s bestånd. Tio-elva sådana månadslistor erbjuds . Det var mycket svårt att förutse hur stor efterfrågan skulle bli på punktskriftsböcker. Förhoppningarna ställdes lågt, eftersom när det gäller utlåning av punktskriftsböcker är att intresset minskar. En stor oro finns också för att punktskriften, som är många synskadades enda skriftspråk, är på väg att försvinna. Månadserbjudandena ses därför som ett led i arbetet med att försöka öka punktskriftsläsandet bland synskadade. Med glädje har man kunnat konstatera att intresset för att köpa punktskriftböcker vida överträffat alla förväntningar. Tyvärr har detta inneburit att anslaget för /86 tagit slut . Beställningarna från en genomsnittlig månadslista drar en kostnad av ca . Genom produktionen av punktskriftsböcker skall ett stort och uppenbarligen uppdämt behov bland synskadade tillgodoses. Det är angeläget att produktionen med hjälp av statligt stöd kan fortsätta och utvidgas, så att synskadades möjligheter till läsupplevelser förbättras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av stöd till produktion av punktskriftsböcker för försäljning.
mot · G902kr239 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Kr239 och () Stödet till ungdomsorganisationerna Ungdomarnas egna organisationer är viktiga redskap för att ungdomar skall kunna förverkliga sina idéer och för att skapa meningsfulla alternativ till passivitet och till det starka kommersiella nöjesutbudet. Samhället har därför också ansett det värdefullt att ge ungdomsorganisationerna ett ordentligt stöd för sin verksamhet, bl. a. genom ekonomiskt stöd från stat, landsting och kommun. Arbetsmöjligheterna för ungdomsorganisationerna har dock successivt försvårats. Snabba folkomflyttningar, bristfälliga sociala miljöer och ett ökat kommersiellt nöjesutbud är några av orsakerna. En annan viktig orsak är att det ekonomiska stödet från staten till ungdomsorganisationerna i reala termer minskat . Många organisationer har i praktiken fått skära hårt i sin verksamhet till följd av ekonomiska problem. har konstaterat att medan konsumentprisindex ökat med har höjningen av de olika statliga bidragen stannat vid mellan 8,6 och . Satsningen på utvecklingsverksamhet i samband med har gett många nya värdefulla erfarenheter och impulser. Enstaka projektsatsningar kan dock inte kompensera det minskade reala värdet av det ordinarie statliga stödet. Regeringens budgetförslag är alltför defensivt för att ge ungdomsorganisationerna ordentliga arbetsmöjligheter. Höjningen av det lokala aktivitetsstödet är tillfredsställande och väl motiverat, men förslaget ligger på en alltför låg nivå när det gäller det centrala stödet. av reala minskningar är de viktigt att höja det centtrala stödet, och då särskilt det rörliga stödet per medlem. Regeringen föreslår att det skall höjas med en krona per medlem för intervallet 3 001-40 000 medlemmar från . Vi anser att man åtminstone bör höja stödet till . I tider av ungdomsarbetslöshet och sociala problem är det samhällsekonomiskt lönsamt att öka stödet till ungdomsorganisationerna. Med erfarenheterna från ungdomsåret och de ökade initiativ ungdomar tar, i t. ex. Rör inte min kompis-engagemanget, framstår det som särskilt viktigt att ge ett rejält stöd till de organisationer ungdomar själva byggt upp. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att det rörliga bidraget till ungdomsorgansationerna i intervallet 3 001-40 000 medlemmar höjs till . 1985/86 Kr239