mot · G902So457 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: So457 (fp) Utbildning i medicinsk etik Utvecklingen har försatt den traditionella medicinska etiken i en ny situation. Från tidigare generationer har vi begåvats med en rad etiska och moraliska normer, som vi mer eller mindre omedvetet använder som ledstjärna i vårt handlande. Genom den snabba tekniska utvecklingen ställs vi inför en rad frågor, där ingen traditionell uppfattning finns. generationer behövde t. ex. bara ta ställning till vad som är rätt och orätt i förhållandet mellan redan födda människor. Vi däremot måste också ta ställning till det ofödda barnets rättigheter. Exempel på aktuella problemområden är fosterdiagnostik, provrörsbefruktning, artificiell insemination och avancerad transplantationskirurgi. var det i huvudsak läkaren, som fattade beslut om patientens medicinska omhändertagande. har också annan vårdpersonal ett stort ansvar för etiska ställningstaganden inom hälso- och sjukvården. Ett avgörande ansvar vilar på politiker och tjänstemän på olika nivåer. För att kunna axla detta ansvar behövs för det första kunskap om vad saken gäller. För det andra behövs insyn i vad som kan tänkas ske, vad som håller på att hända och vad som redan är ett faktum. Man måste stå på en stabil kunskapsmässig grund för att kunna analysera de etiska frågorna, bedöma konsekvenserna av pågående och möjlig forskning, formulera etiska värderingar och ta ställning till ny medicinsk teknologi ur etisk synpunkt. En förstärkning av ämnet medicinsk etik behövs därför för vårdpersonal på alla nivåer. Det är också angeläget att berörda politiker och tjänstemän får behövlig utbildning. Debatten kring etiska frågor har till största delen förts av och bland experter. Allmänheten och politikerna har haft svårt att fånga upp och förstå innebörden av aktuell utveckling och forskning. Informationen om forskningen och dess tillämpning har ofta inte nått ut till beslutsfattare förrän det man skall ta ställning till är ett faktum och hunnit utvecklas till en praxis. Politiker, som inte haft en chans att vara med och välja färdriktning, har ställts inför uppgiften att försöka göra det bästa möjliga av en redan befintlig situation. I det läget är risken stor att man begränsar sig till att försöka hitta så goda skäl som möjligt för det som redan är ett faktum. Alla, som skall ta ansvar för en utveckling, måste beredas tillfälle att delta i debatten på så tidigt stadium att inriktningen går att påverka. Det är väsentligt att de frågor som behandlas av rådgivande etiska nämnd blir föremål för en fortlöpande offentlig debatt. Vi vill även betona vikten av offentlighet kring de forskningsetiska kommittéernas Det är en nödvändig förutsättning för en demokratisk kontroll, som prövar forskningen utifrån de grundläggande värderingarna i samhället. Sekretessfrågorna kring de forskningsetiska kommittéernas verksamhet bör därför klarläggas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till åtgärder för att tillgodose behovet av utbildning i medicinsk etik, 2. att hos regeringen begär att sekretessfrågorna kring de forskningsetiska kommittéernas verksamhet klarläggs. Per () () Carl-Jo han () 1985/86 So457