mot · G902A744 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A744 m. fl. (c) Semester för jordbrukare Välfärdsökningen i har varit stor . Särskilt markant har välfärdsökningen varit inom den offentliga sektorn, den privata konsumtionen och förkortningen av arbetstiden. Semestern har utökats och veckoarbetstiden har sänkts . Vissa grupper som har obekväm arbetstid (skiftgång etc.) har en arbetstid som understiger (3638). har arbetskraften inom jordbruket minskat mycket starkt. Förändringen beror i huvudsak på följande tre faktorer: samhällets krav på ett effektivt jordbruk, den tekniska utvecklingen och de sociala värderingarna. Effekterna har blivit färre men större gårdar och en ökad specialisering. Antalet besättningar med kor har exempelvis minskat dramatiskt. var det 270000 och var det 35 500. Animalieproduktion kräver passning i veckan året runt. Dagsarbetstidens yttre ram är . Enligt SCB:s undersökning J 1983: 11 arbetar var tredje jordbrukare mer än . Lantbrukare med 25 kor har en årsarbetstid som är ca . Av SCB:s undersökning 1985:46 framgår att jordbrukarna arbetar väsentligt mer än heltidsanställda arbetare och tjänstemän, se diagram (s. 2). Av ovan nämnda undersökning framgår att lantbrukare med djur var lediga i medeltal endast . En arbetstagare med fem veckors semester är ledig . I flera kollektivavtal finns det grupper som har längre semester än . De sociala klyftorna mellan å ena sidan lantbrukare och å andra sidan de anställda har aldrig varit så stora som de är i dagens . 1985/86 A744747 Brutto- och nettoarbetstid 1982 för jordbrukare och heltidsanställda arbetare och tjänstemän. t|0-I'f d) Brk/tcorfceislid V77X N rttoarbetrhcL Statsmakterna i och har fört en generell välfärdspolitik. Genom särskild lagstiftning, organisation och ekonomiska resursinsatser har lantbrukare med djur tillförsäkrats möjlighet till viss ledighet. Lantbrukarnas arbetsmiljö är komplex och innehåller många riskfyllda arbetsmoment och faktorer som kan förorsaka olycksfall och ohälsa. Av ovan nämnda SCB-undersökning framgår att av antalet jordbrukare var utsatta för olycksfall. Motsvarande siffra för arbetare var . Därtill kommer förslitningsskador. Plöjning ger s. k. sneda traktorryggar. Många maskiner ger vibrationsskador och hörselproblem. En bonde med en kobesättning på 20 kor gör uppemot 40000 knäböjningar i samband med mjölkningen. Många tunga lyft ingår i bondens arbete. vid hö- och spannmålshantering kan framkalla allergier, och isoleringen och ensamarbetet har som en följd av rationaliseringen ökat dramatiskt det . Sårbarheten har ökat i och med att lantbruksföretagen blivit färre och större. Möjligheten att få hjälp vid akuta situationer, som t. ex. vid sjukdom och olycksfall, har minskat starkt. Kombinationen av lång arbetstid, ensamarbete, höga prestationskrav, ökad sårbarhet, motstridiga signaler från statsmakterna samt försämring av de ekonomiska villkoren har medfört att den svenska bonden sliter ont och far illa i dagens Välfärdssverige. Stor politisk enighet råder om att skall vara neutralt. Grundförutsättningen för neutralitetspolitiken är oberoende. försvars-, säkerhets- och neutralitetspolitik bygger på att landets befolkning skall få tillgång till mat. Mjölken är en nyckelprodukt vid en avspärrning eftersom livsmedelsberedskapen bygger på mjölken. Därtill måste de som producerar våra livsmedel tillförsäkras vettiga sociala och ekonomiska villkor. Morgondagens generation kommer att kräva helt andra sociala villkor än vad dagens lantbrukare har. Skall det svenska lantbruket kunna svara mot beredskapskraven måste det få en ny generation att gå in i näringen. För att så skall bli fallet måste de ekonomiska och sociala villkoren i ett längre tidsperspektiv kraftigt förbättras. Sorn framgår ovan har arbetstid och fritid aldrig varit så ojämlika som i dagens . Välfärdspolitiken bör vara generell. och har t. ex. fört en mer generell välfärdspolitik än . En semesterreform för mjölkproducenter skulle medföra stora och uppenbara fördelar. För det första skulle de nuvarande stora sociala klyftorna minska. För det andra skulle möjligheten till att få morgondagens generation att gå in i näringen öka, vilket är ett måste för att vår försvars-, säkerhets- och neutralitetspolitik skall vara trovärdig. För det tredje skulle semesterreformen medföra en stor sysselsättningseffekt ute i glesbygden. För det fjärde skulle sårbarheten inom lantbruket minskas. För det femte skulle antalet olycksfall reduceras. Organisationsapparaten finns i nuvarande system med LRF som huvudman och lantbruksstyrelsen som tillsynsmyndighet. Semestersystemet för 30000 mjölkproducenter medför 105000 dagsverken, vilket motsvarar ca 4700 heltidsanställda. Finansieringen bör delas mellan lantbrukarna och samhället. Lantbrukarna svarar för administration och resekostnaderna för avbytarna medan samhället svarar för avbytarens lön och sociala avgifter. Hemställan Mot- 1985/86 Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen begära att kommittén (A 1985:04) för översyn av semestervillkoren får tilläggsdirektiv att även behandla semesterfrågan för animalieproducenter i enlighet med de riktlinjer som anförs i motionen. P.-O. () () () () () ()