ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Bo302 · 1986-01-16 00:00:00 — 1985/86: Bo302 m. fl. (c) ADB-stödet till länsstyrelserna i , och För folkbokföringen och beskattningen m.m. utnyttjar länsstyrelserna i vårt land numera regionala ADB-anläggningar. Regionala anläggningar finns i samtliga län utom tre, nämligen , och . Dessa tre län utnyttjar datorer i grannlän. Redan i den utredning som föregick datoriseringen framhölls att en driftsorganisation, där varje län har sin egen dator, från funktionell synpunkt är överlägsen en organisation med s. k. satellitlän. Nackdelarna med att vaije län inte har egna datoranläggningar har ökat i och med att ADBanvändningen utvidgats. För de län som saknar egna datorer blir denna brist alltmer uppenbar, allteftersom dataanvändningen utvecklas. Egna datorbearbetningar kan ej ske och den direkta kontakten med den centrala datoranläggningen saknas. Skälet till att de tre minsta länen ej fick egna dataanläggningar var rent ekonomiska, trots att merkostnaden i initialskedet totalt understeg 1 milj. kr. Personalen på länsstyrelserna i dessa s. k. satellitlän upplever dessutom sin situation som negativ och osäker. Nya uppgifter med anknytning till data förläggs alltid till länsstyrelse med datorutrustning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att även länsstyrelserna i , och erhåller egen dator i direkt kontakt med den centrala datoranläggningen. () . Åsling (c)
mot · G902Bo303 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: Bo303 och (c, s) Fastighetsregisterreformen Fastighetsdatareformen infördes som ett led i förenkling och rationalisering av verksamheten med inskrivningsförfarande och registrering av alla fastigheter i riket. När beslutet om reformen fattades framfördes kritik bl.a. från dem som företräder kulturhistoriska synpunkter vad det gällde att värdefulla ortsnamn och socknar inte längre skulle vara registreringsområden. Om man fullföljer programmet innebär detta att endast en fastighet i ett område kan registreras med ett visst gårdsnamn. För del är reformen kanske mer orimlig än någon annorstädes och motståndet mot förslaget är kompakt från hembygdsrörelsen, bildningsorganisationerna och övriga bärare av traditioner och kulturarv. En särskild omständighet som komplicerar de gotländska namnfrågorna är att av gårdsnamnen förekommer i mer än en socken. Därmed föreligger uppenbara svårigheter att lokalisera gården utan tillägg av sockennamnet. I allmänt gotländskt språkbruk används regelmässigt sammansättningen gårdsnamn och socken, som exempelvis i Levide, Smiss i . Dagens moderna datateknik borde i detta arbete med lätthet kunna anpassas så att både gårds- och sockennamn registreras och därmed möjliggöra för exempelvis hembygdsforskningen att alltfort kunna bedrivas. Detta skulle medföra att omfattande besvärliga och kostsamma ändringar i register och på kartor inte behöver göras och innebär sålunda väsentliga kostnadsbesparingar för statsverket. I motion 1983/84:1349 (s, c) och utskottsbetänkande BoU 1983/84:16 har ovanstående fråga tagits upp, och vid riksdagsbehandlingen uttalades: Beträffande bör prövas konsekvenserna av ett genomförande av reformen enligt nuvarande riktlinjer. Om det därvid visar sig att det av motionärerna aktualiserade problemet till sin inriktning och omfattning är sådant att en särlösning är lämplig utgår utskottet från att övervägande därom görs. Enligt vad utskottet erfarit kommer också LMV att överväga om systemet för bör utformas annorlunda än för landet i övrigt. Det finns sålunda grundad anledning anta att regeringen kommer att erhålla ett förslag i frågan. Något sådant förslag har inte redovisats, varför nu bör uttala sig för att riktlinjerna för fastighetsdatareformen inom skall vara de som angivits i motionen. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om justering av riktlinjerna för fastighetsdatareformen så att det för /kommun blir möjligt att såväl gårds- som sockennamn behålls vid fastighetsregistrering. () () 1985/86 Bo303
mot · G902Bo305 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: Bo305 m. fl. Anslag till länsstyrelsernas naturvårdsenheter, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1985/86: Jo738 hemställs 1. att till länsstyrelserna m.m. för /87 anvisar ett med . 2. att som sin mening ger regeringen till känna att någon ytterligare vattenkraftsutbyggnad utöver den produktionsnivå, ca , som tidigare uttalat sig för inte skall ske. () () () () () () ()
mot · G902Bo306 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86: Bo306 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86: N434 hemställs att beslutar uttala sig för att tvingande regler för bättre energihushållning måste ersättas med frivillighet och rådgivning.
mot · G902Bo307 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Bo307 m. fl. (vpk) Statsbidraget till medborgarvittnen har det i funnits medborgarvittnen för att ge allmänheten insyn i polisens arbete. har haft en liknande försöksverksamhet. Medborgarvittnena skall ge allmänheten ökad insyn i polisens arbete genom att t. ex. vara med när polisen avvisiterar och förhör omhändertagna. Av och till anklagas polisen för övergrepp mot omhändertagna. Oavsett riktigheten i dessa anklagelser kan konstateras att möjligheten för den enskilde att bevisa anklagelser om polisövergrepp är mycket liten. Förutom att det är polisen själv som står för utredningen finns det ingen utomstående person som kan vittna till förmån för den intagne som anser sig ha blivit utsatt för övergrepp. Systemet med medborgarvittnen ökar rättssäkerheten och tryggheten för den enskilde som omhändertagits av polisen. För polisen borde också närvaron av ett medborgarvittne kännas som ett stöd. Eventuella falska anklagelser mot polisen om övergrepp kan därmed lättare avvisas. Polisen i har också varit positiv till systemet med medborgarvittnen. 1 har polisen haft en mer negativ attityd. Under innevarande budgetår har ett statsbidrag om . utgått till verksamheten. Utan närmare motivering föreslår nu civilministern efter samråd med justitieministern att det särskilda anslaget för medborgarvittnen skall slopas från och med nästa budgetår (budgetpropositionens bil. 15, s. 61). I diskuteras nu att verksamheten med medborgarvittnen skall upphöra med hänvisning till det slopade statsbidraget. Vi anser det därför viktigt att statsmakterna markerar ett positivt stöd till verksamheten genom fortsatt statsanslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att med ändring av proposition 1985/86:100, bil. 15, , E 1, anvisar . till verksamheten med medborgarvittnen vid polisen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902Bo309 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Bo309 m. fl. (c) val av forskningsmetoder Bostadsministern säger på s. 88 i bil. 13 av budgetpropositionen: Jag är angelägen om att betona vikten av att ett sektorsorgan som BFR vidtar åtgärder i syfte att främja vetenskapligt oantastliga metoder och ansatser i den kunskapsutveckling som det stöder. Detta gäller givetvis i hela kunskapskedjan, alltså även i mer renodlade utvecklings- och utredningsarbeten. Det hade varit intressant med en närmare beskrivning av vad bostadsministem anser utmärka vetenskapligt oantastliga metoder. Inom byggforskningsrådets ansvarsområde finns många vardagsproblem som behöver systematiskt tänkande för att få en lösning. Men det är inte säkert att detta främjas bäst genom det som vanligen menas med vetenskapligt oantastliga metoder, nämligen sådana som hämtats från naturvetenskapen, uppställande av hypoteser och laboratorietest av dessa. Alla som städat ett badrum vet att det måste gå att bygga dessa så att städningen underlättas. Detta är ett verkligt viktigt problem i den meningen att sakens nuvarande tillstånd förorsakar många ett besvärligt och tidsödande arbete. Det förefaller som om ett samarbete mellan sanitetstekniker, lokalvårdare, arkitekter och byråkrater på planverket lättast skulle komma till rätta med problemet, även om denna arbetsform inte kunde kallas vetenskapligt oantastlig. Målet: att åstadkomma ett hygieniskt och lättstädat badrum måste vara viktigast. Också byggforskningsrådets stöd till utforskandet av de sociala aspekterna i bostadsplaneringen är mycket värdefullt. På samma sätt kan det här vara mest lämpligt med olika former av aktions-forskning, där boende, forskare och planerare samarbetar, gör försök och drar slutsatser av dessa. måste vara fritt att välja de forskningsmetoder som är mest användbara för att nå målet, oberoende av om dessa är vetenskapligt oantastliga eller inte. 1985/86 Bo309 () () Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om byggforskningsrådets val av metoder.
mot · G902Bo310 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Bo310 och () Länsstyrelsernas naturvårdsenheter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86: Jo772 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om betydelsen av ekologisk kunskap på länsstyrelsernas naturvårdsenheter.
mot · G902Bo311 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Bo311 () Högre avgift för utfärdande av skattebevis Överföringen av emigrationsvalutor till utlandet skall i enlighet med OECD-åtaganden vara fri. Den reglering som ändå förekommer syftar till att pröva att det är fråga om varaktig emigration och, i viss mån, att endast nettotillgångar förs ut. För överföring av emigrations valuta krävs tillstånd. Till ansökan om tillstånd skall fogas flyttningsbevis samt skattebevis, vari uttalar att hinder ej föreligger från skattesynpunkt för bifall till framställningen. Om dessa två handlingar är i sin ordning medger man utförsel av . För att skall utfärda det ovan nämnda skattebeviset skall den göra en utredning om sökanden har obetalda skatter eller är föremål för skatterevision. För att få föra ut medel överstigande . görs också en utredning av personens faktiska bosättning, anställningsförhållanden, egendom i m. m. behandling av en valutaansökan av ovanstående slag är avgiftsfri. Beslut fattas normalt efter det att ansökan inkommit till . I de flesta sammanhang får man betala en avgift för speciella tjänster från myndigheterna, t. ex. när det gäller besiktningar eller kontroller av olika slag. Det är därför rimligt att också den som söker tillstånd för valutautförsel betalar en avgift för den arbetsinsats som tillståndet innebär. I det här fallet är det som gör utredningen. För detta debiteras en avgift på . Med hänsyn till att det ibland är fråga om omfattande utredningar är det rimligt att avgiften är betydligt högre. Enbart i utfärdades skattebevis. En avgift på t. ex. . skulle kunna göra verksamheten självbärande. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att motionens syften i vad avser behandlingen av ärenden om utförsel av valuta skall uppnås.
mot · G902Bo401 · 1986-01-21 00:00:00 — 1985/86 Bo401405 För många småföretagare och hantverkare är ett starkt besittningsskydd för de lokaler i vilka de verkar av avgörande betydelse. Principen bör vara att lokalhyresgäster har ett besittningsskydd som är lika starkt som för bostäder. Lagstiftningen har också utvecklats i den riktningen. Ett aktuellt exempel i har emellertid visat att det behövs ett förstärkt besittningsskydd också för den som hyr lokal i andra hand. I det aktuella fallet har kommunen hyrt ut en lokal. Kommunens hyresgäst har i sin tur hyrt ut lokalen i andra hand till en person som driver restaurangrörelse. har kommunens hyresgäst och restaurangägarens relation reglerats i ett arrendekontrakt. Restaurangägaren har betalat drygt dubbla den hyra kommunen tar ut. ställs restaurangägaren inför ytterligare mer än en fördubbling av hyran, vilket skulle omöjliggöra rörelsen. har fastslagit att den nya hyran är oskälig. Ändå tvingas restaurangägaren bort från sin lokal. Detta exempel belyser på ett tydligt och uppseendeväckande sätt att lokalhyresgästernas besittningsskydd måste stärkas i fall av detta slag. Regeringen bör låta utreda denna fråga. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära utredning om förstärkt besittningsskydd för lokalhyresgäster, vilka hyr sin lokal i andra hand. 1 1985/86.
mot · G902Bo403 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Bo403 i och () Hyrorna för affärslokaler Mångå kommuner medverkar till att bevara cityhandeln genom anordnande av gågator, parkeringsmöjligheter, varuförsörjningsplaner o. d. för att underlätta för konsumenterna att göra sina inköp. visar det sig när hyreskontrakten löper ut att husägarna använder dessa populära åtgärder till att pressa affärsinnehavarna på oskäliga hyreshöjningar. Som exempel kan nämnas en affärsgata i där krav ställts om hyresökningar från nuvarande . per m2 till . Den nuvarande lagstiftningen ger inget skydd mot sådana krav. Det blir till att betala eller flytta. Väljer affärsidkaren att betala måste han ta ut merkostnaderna av konsumenterna. Kan han inte betala, läggs butiken ner. Även detta till förfång för kunderna. Sedan hyreslagstiftningen för affärslokaler slopades har hyrorna för sådana stigit onormalt mycket i jämförelse med andra hyror. Något måste göras för att förhindra denna utveckling. För att motverka kostnadsökningar på varorna samt nedläggning av centralt belägna butiker bör någon form av lagstiftning för affärslokaler tillskapas. Någon form av förhandlingsordning med besittningsskydd eller en s. k. hyresspärr mot oskäliga hyreshöjningar bör införas på nytt. Den enda möjligheten att motverka höjningar är om man kan bevisa att ett kartellförhållande råder, och det är inte lätt. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av hyreslagstiftningen att oskälig höjning av hyror för affärslokaler förhindras.
mot · G902Bo405 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Bo405 och () Avgift vid vissa förvärv av hyresfastighet Lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m. m. har till syfte att förebygga spekulation i hyresfastigheter och hindra att hyresfastigheter förvärvas av personer som är olämpliga att förvalta sådana fastigheter. beslutade om en rad förändringar i lagen i syfte att ytterligare förbättra möjligheterna att hindra oseriöst fastighetsägande. Trots dessa förändringar är lagen behäftad med vissa brister. Det gäller möjligheterna att vidta åtgärder eller på ett tidigt stadium förebygga situationer då en köpare ej söker förvärvstillstånd och förvaltar fastigheten . a. har funnits flera fall där köparen förvaltat fastighet , utan att söka förvärvstillstånd. För de berörda hyresgästerna har det skapat en osäkerhet om vilken person som är den rätta fastighetsägaren att vända sig till. Vidare har fastighetens underhåll och skötsel eftersatts ägandet svävat. Det beskrivna förfarandet har möjliggjorts på grund av att förvärvslagen endast innehåller en ogiltighetsregel om förvärvstillstånd ej söks efter köpet. Köpare och säljare har således, genom att göra om köpet , kunnat tillse att det alltjämt fallit inom lagens bestämmelser. I syfte att komma till rätta med beskrivna förhållanden bör en förvärvsavgift införas som sanktionsmöjlighet. Avgiften bör utgå på fastighetens taxeringsvärde, om förvärvaren ej söker förvärvstillstånd . Avsikten med bestämmelsen är att tvinga fram en bättre efterlevnad av lagens bestämmelser. Med hänsyn till de refererade erfarenheterna synes en sådan förvärvsavgift vara nödvändig för att åstadkomma att lagen följs. Syftet med avgiften är naturligtvis främst att verka preventivt. framhöll i sina betänkanden /84:27 samt 1984/85:12 över likalydande motioner att utskottet utgick från att regeringen har sin uppmärksamhet riktad på frågan och avstyrkte motionsyrkandena med hänvisning till detta. Då frågan inte synes ha förts närmare sin lösning bör nu ge regeringen till känna vad här anförts om införande av en förvärvsavgift. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om införandet av en förvärvsavgift på hyresfastigheter m. m. () () 1985/86 Bo405
mot · G902Bo406 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: Bo406 och () Rättsförhållandet mellan hyresvärd och hyresgäst vid överlåtelse av hyresrätt I 38 § HL upptas en bestämmelse som reglerar rättsförhållandet mellan hyresvärd och hyresgäst vid överlåtelse av hyresrätt. 1 andra punkten stadgas att den tillträdande hyresgästen svarar jämte den avträdande för förpliktelserna enligt avtalet för tiden före överlåtelsen, om ej annat avtalas med hyresvärden. Bestämmelsen som trädde i kraft synes ha tillkommit för att underlätta frivilliga överlåtelser av lägenheter. I förarbetena till lagen (SOU 1966:14 s. 382) anfördes bl.a. följande: Vi har emellertid funnit lämpligt stadga att den tillträdande hyresgästen skall jämte den avträdande vara ansvarig för förpliktelserna på grund av hyresavtalet för tiden före tillträdet. Skälet härtill är dels att det är naturligt att den som inträder i en annans rätt gör det med alla förpliktelser som den förre haft men möjligen ej uppfyllt, dels att det måste vara väsentligt lättare för en hyresvärd att acceptera en begärd överlåtelse om han kan vända sig även mot den nye hyresgästen för en gammal - icke preskriberad hyresfordran, t.ex. å bränsleersättning eller hyreshöjning som skall regleras i efterhand. Mot den i lägenheten boende hyresgästen kan hyresvärden också i sista hand utnyttja förverkandebestämmelserna, vilket gör fordringen åtskilligt säkrare. Med dagens synsätt måste bestämmelsen betraktas som obillig. De allra flesta hyresgäster torde vara helt ovetande om att man vid övertagandet av en hyresrätt ikläder sig den förre hyresgästens skyldigheter och att man kan gå förlustig hyresrätten om man inte accepterar att svara för avtalets förpliktelser även för tiden före tillträdet. De skäl som angavs till stöd för lagen saknar numera aktualitet. råder enligt 19 § HL i princip förbud mot bränsleklausuler i hyresavtal för bostadslägenheter. Därtill kommer att det system som används för att bestämma hyran innebär att retroaktiva hyror endast kommer att förekomma i undantagsfall. Mot bakgrund härav och med hänsyn till att regeln i 38 § 2 p. HL får anses obillig mot hyresgästen bör den upphävas. Att så sker överensstämmer också med den grundprincip som varit vägledande ändringar och tillägg i HL, nämligen att förbättra hyresgästernas rättsställning i syfte att göra parterna på hyresmarknaden mera likställda. 1985/86 Bo406410 Nr Bo406 -410 Med stöd av ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av lagstiftningen om rättsförhållandet mellan hyresvärd och hyresgäst att 38 § 2 p. HL upphävs. () () 1985/86 Bo406
mot · G902Bo413 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: Bo413 och () Hyresgästinflytande över underhåll och förbättring av bostad I målen för programmet om bostadsförbättring, som fastställt, framgår bl. a. att alla människor skall ha rätt till en väl underhållen och modernt utrustad bostad. Bostaden skall också uppfylla krav på god tillgänglighet, oberoende av de boendes ålder eller handikapp. I programmet framhålls också att förbättringar i ett bostadsområde bör inriktas på att främja ett jämlikt och integrerat boende och ta tillvara de kvaliteter som finns i den befintliga boendemiljön. Förbättringsprogrammet innehåller inte enbart ett bostadssocialt syfte utan också ett sysselsättningspolitiskt. Vissa inslag i finansieringssystemet kan tolkas så att sysselsättningsaspekten väger tyngst. Det kan bl. a. föra med sig att fastighetsägarna stimuleras till större förändringar än vad som är bostadssocialt motiverat. Mycket av bostadssaneringen som genomförts har varit anpassad till producenterna och inte till de boende. Den har styrts av byggintressen och fastighetsägare. Byggsektorn har i hög grad arbetat utifrån sina egna villkor. Det har ofta lett till problem som vård- och omsorgssektorema fått till uppgift att lösa. Hyresgästerna har endast i begränsad omfattning haft möjlighet att påverka förändringarna. Speciellt gäller det underhåll och inte byggnadslovspliktiga förbättringar. I många fall är det relativt enkelt för fastighetsägare att undvika byggnadslov och ändå kunna genomföra åtgärder som medför en höjning av bruksvärdeshyran. Åtgärder som kan finansieras med förmånliga lån och ändock ge upphov till kraftiga hyreshöjningar. Rätten till den egna bostaden och möjligheten att försvara den, varierar med bostadens upplåtelseform och ägarkategori. I de fall fastigheten omfattas av avtal om hyresgästinflytande torde hyresgästernas möjligheter att påverka förändringarna vara relativt goda, i motsats till de fall sådant inflytande saknas. Hyresgästernas inflytande över underhåll och förbättringar som inte kräver byggnadslov måste säkras. Alla hyresgäster måste ges tillfälle att påverka sitt eget boende. Det bör därför i hyresförhandlingslagen införas krav på att förhandlingsskyldighet skall gälla beträffande sådana förbättringsåtgärder och periodiska underhållsåtgärder som är av reell betydelse för hyresgästerna. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av lagstiftningen att primär förhandlingsskyldighet för fastighetsägaren införs beträffande förbättringsåtgärder och periodiskt underhåll. () () 1985/86 Bo413
mot · G902Bo414 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Bo414 m. fl. (vpk) En prisprövningsbestämmelse som spärr mot oskäliga fastighetspriser Inom skärgårdskommunerna i har den stora attraktionskraft som området har för fritidsboende lett till stora problem. Småhus i dessa områden betingar ofta priser som leder till att den permanentboende ej kan köpa småhus eller när det gäller unga nyetablerade familjer över huvud taget skaffa bostad i dessa områden. Den kommunala förköpsrätten gäller också här, men kan inte tillämpas om priset är så högt att det utesluter stora bostadssökande grupper av människor. Ökningen av antalet fritidsboende och minskningen av antalet bofasta leder fram till ökade kommunala kostnader per bofast person för service och annat. Det behövs kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med den spekulation som lett fram till rena fantasipriser för fastigheter i denna region. En effektiv åtgärd kan vara att komplettera lagen om den kommunala förköpsrätten med en prisprövningsbestämmelse, liknande den som finns i jordförvärvslagen. Under hänvisning till det ovan anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en prisprövningsbestämmelse som komplement till den kommunala förköpsrätten och hos regeringen hemställer om förslag härom. (vpk) (vpk)