ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902kr310 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr310 m. fl. (c) Bidrag till kyrkofonden Som ett led i det omfattande reformarbetet på det kyrkliga området infördes ett system för ekonomisk utjämning mellan landets kyrkliga församlingar via kyrkofonden. I systemet ingick dels en allmän kyrkoavgift som erlades av församlingarna, dels ett statsbidrag som motsvarade statens tidigare utgifter för kyrklig skatteutjämning. En balans hade därigenom åstadkommits mellan de kyrkliga församlingarnas eget engagemang för utjämning och statens insatser. Den socialdemokratiska regeringen har efter sitt tillträde avvecklat statens bidrag till kyrkofonden för skatteutjämning. I årets budgetproposition föreslås därutöver ytterligare mycket kännbara neddragningar. Statsmakternas njugga inställning till de kyrkliga församlingarna hotar nu allvarligt styrkan i det solidariska fördelningssystem som eftersträvats. Situationen för framför allt de små församlingarna är mycket oroande. Hanteringen av dessa frågor visar också på en betydande okänslighet i regeringens skötsel av kyrkliga frågor genom att ett fördelningssystem raseras innan det ens har fått börja verka fullt ut. Enligt mening är det nu angeläget att vidga statsmakternas engagemang för de ekonomiska rättvise- och fördelningsfrågorna på det kyrkliga området. Vi föreslår nu att 90 milj. kr. tillförs kyrkofonden för skatteutjämning till kyrkliga kommuner. Beträffande bortfallet av skatt från juridiska personer återkommer vi i anslutning till den kommunalekonomiska propositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att till ett nyinrättat anslag Bidrag till kyrkofonden för skatteutjämning anvisa . att fördelas enligt grunderna beslut om skatteutjämning på det kyrkliga området. () ()
mot · G902kr311 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr311 () Vissa ersättningar till kyrkofonden Till Vissa ersättningar till kyrkofonden föreslår regeringen att ett anslag om . anvisas för /87. Enligt kds syn finns det anledning att tillföra ytterligare medel till kyrkofonden för att användas till kyrkliga församlingar med låg skattekraft. 90 milj. kr. föreslås i ökning. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att till Vissa ersättningar till kyrkofonden för /87 anvisa ett anslag av .
mot · G902kr314 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr314 och () Folkmusikens Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Ub829 hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om ett Folkmusikens , 2. att beslutar att för /87 anvisa . för planeringskostnader av Folkmusikens .
mot · G902kr315 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr315 och () Svensk arkivinformation i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:A474 hemställs 1. att beslutar att till och landsarkiven anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 1 milj. kr. höjt anslag avseende utveckling av verksamheten vid Svensk arkivinformation i (SVAR), 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för positiv utveckling av verksamheten vid SVAR.
mot · G902kr316 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr316 m. fl. (vpk) Utgivning av viss litteratur Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Ju 621föreslås att hos regeringen begär förslag till ett särskilt statligt stöd för utgivning av erotisk litteratur, som är ägnad att utveckla och berika det sexuella samlivet mellan män och kvinnor. Därför är det viktigt att fler smålägenheter behålls vid ombyggnader och Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Ju621 föreslås att hos regeringen begär förslag till ett särskilt statligt stöd för utgivning av erotisk litteratur, som är ägnad att utveckla och berika det sexuella samlivet mellan män och kvinnor. (vpk) (vpk)
mot · G902kr317 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr317 Stödet till finskspråkigt kulturliv Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Ub832 hemställs att beslutar begära att regeringen utarbetar förslag till utökat stöd för finska kulturella aktiviteter i .
mot · G902kr319 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr319 () Bidrag till hantverkare och konsthantverkare har intresset ökat för att bevara hantverkskunnandet i vid mening. Det har i olika sammanhang klart markerats att bevarandet av kunskaper och erfarenheter på det arbetets område är en angelägen kulturpolitisk fråga. Det av 1974 fastställda målet för den statliga kulturpolitiken har även relevans när det det gäller att bevara det traditionella hantverket. Detta har bl. a. påpekats i den utredning, kallad Hantverk - Produktion med tradition, som publicerats av statens industriverk (SIND 1981:2). De åberopade synpunkterna återfinns i bilaga 1, där dåvarande intendent vid behandlat ämnet Det traditionella hantverkets situation och framtidsutsikter - en kulturfråga? a. upp frågan om gränsdragningen mellan konst, konsthantverk, hantverk och hemslöjd. I denna utredning liksom i boken , författad av Bo och , belyses med en rad exempel behovet av särskilda åtgärder för att bevara ett traditionellt men i många yrken hotat hantverkskunnande. Ett av de förslag som förts fram i debatten om möjligheterna att rädda den kunskap om material, arbetsmetoder och hantverksteknik som finns hos en del äldre hantverksutövare är att inrätta någon form av kombinerade tjänster, t. ex. mellan till museer knutna hantverkare, som kunde ha en deltidstjänst vid museerna och i övrigt hämta sin bärgning som självständigt arbetande hantverkare. En annan möjlighet skulle kunna vara att vidga basen för det bidrag till konstnärer som kan utgå enligt förordningen om bidrag till konstnärer (budgetpropositionen F 7). Enligt min mening bör man undersöka om det är möjligt att inom de anslagsramar som står till konstnärsnämndens förfogande kunna lämna anslag även till konsthantverkare och hantverkare i övrigt, som innehar ett högt yrkeskunnande. Genom bidragsgivning enligt samma regler som gäller för konstnärer skulle man därigenom trygga existensen för grupper av konsthantverkare och hantverkare. Under hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att uttalar sig för att även grupperna konsthantverkare och hantverkare skall kunna erhålla bidrag under anslaget F 7 Bidrag till konstnärer.
mot · G902kr325 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: Kr 325 () Bevarande av byggnader på Vinga fyrplats Vinga har anor som fyrplats , då utfärdade en befallning att en båk skulle uppföras. Denna båk utgör än en del i den av alla sjöfarande välkända fyrplatssilhuetten. Praktiskt taget hela har i långa perioder tillhört antingen eller . Vinga har emellertid alltid förblivit svenskt och har bebotts och utnyttjats av lotsar och fyrvaktare . är fyren helautomatisk och då lämnade fyrpersonalen ön. Lotsarna flyttade in till Klippan i hamn. Husen har bebotts av generationer svenskar och där bland andra växte upp och gick i skola hotar nu att förfalla. Under har inget underhåll skett. har ett ägaransvar för fyren och husen liksom för hamnen. Det ansvaret visar man inte i handling. När ett statligt verk på detta sätt genom ändrad verksamhet lämnar fastigheter borde någon annan myndighet ta över ansvaret. Annars hotar en resursförstöring av stora mått. Vi har tyvärr bevittnat detta på andra håll. Genom privat initiativ har, liksom så , stora kulturvärden kunnat räddas i sista stund. är ett kontrakt med undertecknat, innebärande att Föreningen med dispositionsrätt får överta de byggnader verket inte behöver för lotsar och för övervakning av sjöområdet. Sjöfarten närstående företag ävensom en fond i har bidragit ekonomiskt för att möjliggöra för Winga vänner att börja sitt värdefulla arbete med bevarandet av de kulturhistoriska byggnader som finns på Vinga. Det är angeläget att en skyndsam utredning görs för att undersöka möjligheterna till ökade insatser i syfte att på ett bättre sätt än kunna vårda kulturhistoriskt värdefulla byggnader. borde kunna bidra med medel till bevarande och vård av byggnaderna på Vinga fyrplats. Med stöd av det anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Vinga fyrplats.
mot · G902kr326 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr326 m. fl. (fp) som museum Svenska staten mottog en donation av , som i testamente förordnat att hans egendom i (numera ) samt en summa pengar skulle utgöra en stiftelse för att trygga fortvaron av slöjdlärarseminarium på egendomen. Stiftelsen förvaltas av en av regeringen utsedd styrelse på fem personer. bedrevs också utbildning av slöjdlärare på . förändrades slöjdlärarutbildningen väsentligt till sitt innehåll och förlädes till . Frågan om den framtida användningen av har varit föremål för flera utredningar. lade en särskild utredare fram förslag om som ett regionalt hantverkscentrum. Den bärande idén i förslaget är att olika regionala och lokala intressen utifrån vars och ens eget ansvarsområde skall samverka kring en gemensam inriktning - hantverket som en resurs - och där kulturhistoriska miljö utgör en viktig och integrerad del. tar i ett särskilt avsnitt upp frågorna kring och den särställning detta har med sin unika 1800-talsmiljö som gör det till ett riksintresse att bevara och levandegöra. Frågan om vården av har också bedömts som angelägen och brådskande av , länets antikvarie och . Utredningen framhåller också att det inte kan anses vara ett ansvar ensamt för att förvalta som kulturarv. Det ekonomiska ansvaret måste fördelas inom ramen för samhällets allmänna åtgärder för kulturvården. Konstruktionen med att låta svara för innebär bl. a. ett sätt att uppnå en kostnadsfördelning mellan riksintressen som motiveras av särställning. Frågan om som museum berördes av föredraganden i föregående års budgetproposition. har beviljat ett tillfälligt projektbidrag för en tjänst som intendent på . En permanentning av befattningen torde emellertid förutsätta att beviljas grundbidrag för regional verksamhet utifrån sitt speciella ansvar för . Med hänvisning till vad ovan anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det är angeläget att det inom ramen för den statliga bidragsgivningen upp märksammas statens särskilda ansvar för och det ansvar för som regionalt åvilar . () () 1985/86 Kr326
mot · G902kr327 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr327 () Bidrag till I förordningen om statsbidrag till ungdomsorganisationerna (SFS 1971:388 ändrad senast 1985:483) regleras bestämmelserna om statsbidrag till ungdomsorganisationerna . Statsbidrag utgår för central verksamhet i form av grundbidrag och ett rörligt bidrag. Innan en organisation får fullt grundbidrag och rörligt bidrag måste en intrappning ske successivt under . lämnas statsbidrag i form av ett halvt grundbidrag. Andra året lämnas ett helt grundbidrag, och det tredje året får organisationen både fullt grundbidrag och rörligt bidrag. Ungdomsorganisationer som inte är fullt intrappade i det statliga bidragssystemet kan ha svårigheter att erhålla kommunala bidrag för sin lokala verksamhet. Det leder till att lokalavdelningar kan ha svårigheter att finansiera sin verksamhet och därmed utveckla densamma. i är en av landets många ungdomsorganisationer. Organisationen uppfyller alla de formella krav som ställs för att bli fullständigt intrappade i bidragssystemet. Trots detta särbehandlas och får bidrag i särskild ordning med ett angivet belopp. För innebär det att organisationens verksamhet på den lokala nivån blir lidande. I flera kommuner nekas organisationens lokalavdelningar bidrag. Genom att särbehandla frångår regeringen de principer som man själv ställt upp genom förordningen om statsbidrag till ungdomsorganisationen . har erhållit bidrag i särskild ordning varför en intrappning inte är aktuell för organisationen. Enligt de gällande bestämmelserna skulle redan vara intrappad. har också föreslagit att skall ges bidrag på samma villkor som övriga ungdomsorganisationer. Detta skulle inte nämnvärt påverka det statliga bidraget till verksamhet. Organisationen föreslås i budgetpropositionen i särskild ordning erhålla . Med nuvarande medlemsantal skulle ett bidrag, enligt de regler som gäller för övriga organisationer, vara i samma storleksordning. Det särskilda bidraget kan också antas vara beräknat för att ge ett bidrag på samma nivå som det skulle fått enligt gällande regler för grundbidrag och rörligt bidrag. Regeringens vägran att bevilja Elevorga nisationen bidrag enligt de regler som organisationen uppfyller är därför Mot. 1985/86 svårförståeligt. Någon motivering återfinns inte heller i propositionen. Med stöd av det ovan anförda hemställs att beslutar att skall erhålla grundbidrag och rörligt bidrag enligt förordningen om statsbidrag till vissa ungdomsorganisationer.
mot · G902kr328 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr328 () Lokalisering till av kabel- och närradionämndernas kansli för kabel- och närradionämnderna avgav sitt förslag till organisation för de båda nämnderna. Kommittén förordade därvid att de båda nämnderna får ett gemensamt kansli med en personalstyrka på 15 tjänster. Regeringen som i stort följer organisationskommitténs förslag, anser att möjligheter föreligger till en lokalmässig samordning i av kabeloch närradionämnderna. har tidigare uttalat att det måste finnas starka skäl för att lokalisera ny statlig verksamhet till . Att möjligheter föreligger till en lokalmässig samordning av kabel- och närradionämnderna i , kan inte anses vara ett starkt skäl. Denna möjlighet torde föreligga på flera håll i landet. Andra skäl bör då ges större tyngd, exempelvis näringslivets struktur på skilda orter. , som geografiskt ligger centralt i , har sådana problem. Kommunen har förlorat ca 6 000 invånare. Näringslivet är ensidigt uppbyggt kring jämmanufaktur och verkstadsindustri och har få inslag av offentlig verksamhet. Arbetslösheten är mycket hög i kommunen. Medan arbetslöshetssiffrorna i riket ligger på och i genomsnittligt på , har en arbetslöshetssiffra på . Endast sex län i riket har genomsnittligt högre arbetslöshet än . Det finns av dessa orsaker starka skäl till att vidta åtgärder för att åstadkomma en differentiering av arbetsmarknaden i . Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en lokalisering till av kabel- och närradionämndernas gemensamma kansli.
mot · G902kr329 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Kr329 m. fl. (fp) Försök med närradioreklam Närradion, som tillkommit genom initiativ, har alltsedan den startade lockat allt fler lyssnare och har visat sig vara en stor tillgång för föreningsverksamheten. blir kostnaderna för de föreningar som sänder program inte oväsentliga. Det är därför självklart att det bland många föreningar finns ett önskemål att kunna finansiera sina sändningar genom reklaminslag. Reklaminkomster skulle också kunna medföra möjligheter att göra mer påkostade program. Vi är medvetna om att det inom flera partier råder delade meningar om reklam i närradion. Men även de som är motståndare till reklam borde kunna vara öppna för en försöksverksamhet i syfte att samla behövliga erfarenheter. Det är inte rimligt att döma ut reklam i närradion förrän ordentliga erfarenheter inhämtats. Intresset för närradio är stort i , och flera sändande föreningar där är positiva till reklam i närradion. Vi anser därför att en försöksverksamhet med reklam i närradion bör startas i , och . Med stöd av det anförda hemställer vi att beslutar hos regeringen begära förslag till sådana ändringar i närradiolagstiftningen att en försöksverksamhet med reklam i närradion kan starta i , och . () ()
mot · G902kr332 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr332 och () Närradiosändningsavgiften Enligt de direktiv som gäller skall de närradiosändande föreningarna fr. o. m. nästa budgetår betala hela kostnaden för närradionämnden och dess kansli. Den tillståndsavgift på . som gäller kan då öka med . Avgiftens storlek bestäms av antalet totala årliga sändningstimmar. Den här chockartade utvecklingen av tillståndsavgiften har redan skapat stor oro bland de sändande föreningarna i landet. Risken är att i första hand de små föreningarna tvingas sluta sända närradio om den här avgiftshöjningen genomförs. Och skulle grundtanken, med att ge de svaga röst i etern, starkt undergrävas. har vid ett flertal tillfällen i olika sammanhang påpekat dessa risker med att snabbt höja tillståndsavgiften. En anledning till den beräknade kraftiga avgiftshöjningen kan vara att närradions utbyggnad ännu inte slagit igenom så att avgifterna kan hållas låga. Den utbyggnad som sker och som förväntas kan säkert hålla avgifterna på en lägre nivå än vad som verkar vara fallet för /87. Vi tror också att nya rutiner för ärenden på närradionämndens kansli på lite sikt kan nedbringa kostnaderna och därmed behovet av uttag av den höga tillståndsavgift man nu kan ana. Vi anser också att en så stor höjning av avgiften som från nuvarande 14 till ca . skulle uppfattas som en chockhöjning av flertalet sändande föreningar. För många skulle en sådan höjning kunna bli en ekonomiskt tvingande anledning att sluta sända närradio. Den förväntade utbyggnaden skulle därmed äventyras och kravet på ännu högre avgifter skulle komma. Den erfarenhet vi nu har visar att full kostnadstäckning med tillståndsavgifter inte bör genomföras så tidigt som /87. Närradion bör få utvecklas ytterligare till dess att den omfattar totalt fler sändningstimmar. Dessutom bör alla parter få större erfarenhet av närradionämndens och dess kanslis arbete innan avgiftsnivån fastställs. Vi anser att närradion efter permanentningen måste få byggas upp i lugn och ro. En chockhöjning av avgiften skulle rasera mycket av vad som redan byggts upp och skulle minska möjligheten till bredd i programutbud och föreningsmedverkan. Mot bakgrund av de argument som här har framförts ber vi därför att det tidigare beslutet om full avgiftstäckning /87 omprövas och att tillståndsavgifterna tillåts få en lugnare utveckling. Med hänvisning till de anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående avgiften för närradiosändningar. () () 1985/86 Kr332
mot · G902kr333 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Kr333 () TV :s nyhetsprogram på invandrarspråk TV sänder mellan och 13.00 nyhetsprogram på invandrarspråk: 20-minutersprogram på vardera serbo-kroatiska, grekiska och turkiska språken. Ett ständigt återkommande inslag i varje sådant program är nyhetsrapportering och reportage från språkgruppens ursprungshemland. Dessutom är allmänviktiga nyheter och händelser i och övriga världen huvudinslagen i programmen. En stor del av dessa programinslag har säkerligen intresse även för enbart svensktalande tittare. Det är emellertid omöjligt att med behållning följa dessa program för den som inte förstår språket, ett problem som kunde lösas genom att programmen så långt det är möjligt textades till svenska. Detta skulle göra dessa program mycket mer sebara och intressanta för en mycket större publik och säkerligen också bidra till att öka förståelsen hos hela befolkningen för invandrarna och deras problem och glädjeämnen. Med hänvisning till vad ovan sagts hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att TV:s nyhetsprogram på invandrarspråk i möjligaste mån bör textas till svenska. 1 * 1985/86.
mot · G902kr334 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr334 Stödet till trossamfundens tidskrifter I budgetpropositionen föreslås att det särskilda anslaget till stöd till organisationstidskrifter skall avvecklas. I samband härmed ökas anslaget G 9. Stöd till kulturtidskrifter med 7 milj. kr. Inom ramen för detta anslag skall beredas plats för stöd även till vissa organisationstidskrifter. Enligt min mening är det angeläget att inom ramen för nya ordning bidrag till utgivning av tidskrifter inom de ideella organisationerna kan bibehållas. Som motiv för att det särskilda anslaget för stöd till organisationstidskrifter slopas anförs att det nu har förlorat så mycket i praktisk och ekonomisk betydelse. Flertalet stödmottagare erhåller, sägs det, ett belopp . Organisationerna bör därför, heter det vidare i budgetpropositionen, kunna klara sin tidskriftsutgivning utan något särskilt tidskriftsstöd, i synnerhet som många uppbär statligt stöd i annan ordning. Med anledning av dessa uttalade motiv finns det skäl att uppmärksamma bl. a. följande förhållanden vad gäller tidskrifter som utges av vissa trossamfund. Stödet till trossamfunden räknas i årets budgetproposition upp med endast . Värdet av stöd kommer alltså reellt att minska. Det finns därför i detta bidrag inte utrymme för kompensation för bortfall av tidskriftsstödet. Även om tidskriftsstödet för många organisationer är försumbart utgör det för andra en grundläggande förutsättning för att bibehålla sin tidskriftsutgivning. utgick bidrag till med . till EFS-Budbäraren med . och till Tro med . Ett bortfall av dessa bidrag kan knappast kompenseras genom ökade annonsintäkter eller prenumerationsavgifter. Resultatet torde bli att man tvingas till en begränsning i utgivningen. En sådan utveckling bör undvikas. Med hänvisning till här nämnda förhållanden är det angeläget att klart uttalar att vid fördelningen av det kraftigt förstärkta stödet till kulturtidskrifter bör bidrag lämnas till trossamfundens tidskrifter i sådan omfattning att en fortsatt utgivning kan tryggas. Med stöd av ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om fortsatt bidragsgivning till trossamfundens tidskrifter. 1985/86 Kr334
mot · G902kr336 · 1986-01-27 00:00:00 — 1985/86: Kr336 och () Lokalstödet till trossamfund bör eftersträva en likvärdig behandling av folkrörelserna. Utvecklingen har gått i den riktningen, även om stora skillnader ännu föreligger. Eftersom stödet behandlas i flera departement uppstår gärna divergenser. En större samordning skulle därför vara värdefull. En sådan skillnad föreligger i fråga om Bidrag till allmänna samlingslokaler m. m. och Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund. I det förra fallet begär regeringen fullmakt om att de angivna ramarna kan få överskridas om det behövs av sysselsättningsskäl. I fråga om lokaler för trossamfunden finns inte motsvarande hemställan från regeringen. Vi anser att en överensstämmelse är viktig. Även i fråga om andra viktiga kyrkliga lokaler å ena sidan och stödet till allmänna samlingslokaler å andra sidan föreligger denna skillnad. Med det anförda hemställer vi att beslutar att under rubriken på det kyrkliga området (Bil 15, F 5, s. 105-107) uttala att - i likhet med vad som föreslås för allmänna samlingslokaler - de angivna ramarna får överskridas om det behövs av sysselsättningsskäl.
mot · G902kr337 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Kr337 Per m. fl. (fp) Bidraget till anskaffande av lokaler för trossamfund Budgetpropositionen hemställer om . till anskaffande av lokaler för trossamfund. Det är ca . mindre än föregående budgetår. skall användas för handikappanpassning av samfundslokaler, samarbetsnämnder (SST) har äskat 27 milj. kr. varav 4 milj .kr. Ett belopp av den storleksordningen är erforderligt för att kunna bevilja inneliggande ansökningar enligt författningarnas möjligheter. De är i och för sig mycket begränsade. Det är olyckligt med den ryckighet som uppstår med extra statsbidrag av sysselsättningsskäl, men dessa pengar har dock kunnat utnyttjas fullt ut under två föregående budgetår. För /87 är det nödvändigare än någonsin att SST får sådant extra bidrag. När beslut om ökade anslag av sysselsättningsskäl aktualiseras bör därför detta behov beaktas. Om så inte sker har bidraget till samfundslokaler givits en allvarlig knäck. Konsekvenserna blir mycket svårhanterliga för SST. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade anslag för byggande och reparationer av trossamfundens lokaler. Per () ()
mot · G902kr339 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr339 Drogbekämpning i radio och TV Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86: So253 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om radions och televisionens roll för att motverka drogmissbruket.