mot · G902U226 · 1986-01-27 00:00:00 — 1985/86 :U226 m. fl. (vpk) förhållande till , m. m. Den indonesiska militärregimen för ett ockupationskrig mot med svält, terror och massdöd som följd. Motståndet är segt från befrielserörelsen , som 1975 utropade det självständiga . Vidare bekämpar militärregimen befrielserörelsen på Västpapua som ett led i en integreringspolitik. Den historiska utvecklingen som lett fram till dagens situation har beskrivits i flera i utgivna böcker och skrifter. En noggrann redogörelse för vpk:s syn på utvecklingen fanns också i motion 1984/85:698, som avlämnades till förra årets . har vpk-motioner, som kräver stopp för vapenexporten till , uträde ur IGGI och ett förändrat hållningssätt vid omröstningar om i FN avgivits. När regerades av de borgerliga partierna ställde socialdemokraterna krav om stöd för östtimoreserna, men i och med att socialdemokraterna 1982 övertog regerandet så har försvaret för den politik man tidigare kritiserat tagit sig många krystade och fantastiska uttryck. Från socialdemokratisk sida har man med stöd av de borgerliga röstat ned vpk-kraven som i stort sett anslutit sig till den tidigare socialdemokratiska oppositionspolitiken. Den nuvarande utrikeshandelsministern och dåvarande riksdagsledamoten sade att: Det grymma spelet är att alla stormakter från olika utgångspunkter prioriterar sina relationer till och därmed lämnar utan stöd. I sade samma : Låt oss inte luras av den bedrägliga tystnaden kring det politiska skeendet i en av världens mest expansiva regioner. Tyvärr måste samma uttalande nu anses gälla också den . - en marknad för svensk export - då det stora blodbadet på inemot en miljon människor skedde - har haft en stark ekonomisk tillväxt som fascinerat affärsmän i de krisande, mer utvecklade kapatalistiska länderna. Även om i gemen har en låg levnadsnivå så är en växande marknad för industriländernas export. Affärsmän talar om Ost- och som världens nya framsida där nya marknader finns. Eftersom de traditionella kapitalistiska marknaderna inte växer i önskad takt för att erhålla god profit, så är bl. a. mycket attraktivt för västkapita- Mot. 1985/86 lismen. Det är mot denna bakgrund som den nu väl kända förändringen i svensk politik gentemot och landets ockupation av skall ses. Det förändrade ställningstagandet i FN angående rätt till självständighet och det alltmer öppna arbetet på att få del av den indonesiska expansionen för svenska företags räkning går hand i hand. Trots att socialdemokraterna i oppositionställning kritiserade den dåtida borgerliga regeringen för att den sökte och fick medlemskap som observatör i IGGI (for ) så har den socialdemokratiska regeringen valt att stanna kvar i organisationen. Sedermera har också den Nordiska Investeringsbanken, där är medlem, sökt om fullvärdigt medlemskap. Den självklara politiken från regeringens sida vore naturligtvis - mot bakgrund av vad som är känt om militärregeringens maktutövning och ockupationspolitik - att lämna IGGI helt och hållet och återgå till en hållning där man på allvar arbetar för att befrämja självständighet och motverka att en liknande situation av svält och terror uppstår på Väst. Befrielserörelsen - som bildade regering under korta fria tid mellan kolonialvälde och den indonesiska ockupationen - har gång på gång hävdat att man uppehåller motståndet på ön trots massiva militära insatser från . Man har också återupptagit radiosändningarna på ön och bl. a. lämnat återkommande propåer från FRETILIN om att få ett eldupphöravtal för att i närvaro av FN:s generalsekreterare föra förhandlingar om framtid. Man önskar från FRETILINS sida - precis som 400 parlamentariker från hela världen krävt i ett upprop - att en skall få: Arbeta utan närvaro av indonesiska ockupationstrupper Höra lokala timoresiska förtroendemän om förhållandena Höra , den katolska kyrkans överhuvud i Stanna minst en månad för att kunna sätta sig in i förhållandena på ön. Denna propå bör stödjas också av den . Man vill ha denna kommission för att kunna avslöja att den proklomerade integreringen inte är ett faktum, så som det påstås inte bara av den indonesiska regeringen. Mot bakgrund av vad som i motionen avförts hemställs 1. att som sin mening uttalar att regeringen bör avbryta alla vapenleveranser till , 2. att som sin mening uttalar att regeringen bör yrka på att svenskt bistånd genom ICRC för nödhjälpsarbete inne i återupptas, 3. att som sin mening uttalar att regeringen offentligt bör framföra en protest mot den indonesiska regeringens militära övergrepp och kränkningar av mänskliga rättigheter i , och , 4. att som sin mening uttalar att humanitärt stöd bör ges till FRETILIN, 5. att uttalar att bör lämna IGGI, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om stöd för förhandlingar och en på , 7. att som sin menig ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ställningstaganden i FN angående rätt till självständighet. 1985/86 U226 (vpk) i (vpk) (vpk)