ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Sk705 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk705 m. fl. (m) Debitering av jordbrukares preliminära B-skatt Hosten 1982 beslöt riksdagsmajoriteten att preliminär B-skatt skall utgå av den slutliga skatten nästföregående år. Från och med /84 får därigenom de som har B-skatt, huvudsakligen företag och enskilda rörelseidkare betala mer i preliminär B-skatt. Vid upprepade tillfällen har moderata samlingspartiet krävt en återgång till ett oförändrat uttag om . Inkomstutvecklingen för egenföretagarna har ej följt den regelmässiga ökningen som dittills gällt för flertalet löntagare, varjämte företagarna belastats med höjda arbetsgivaravgifter och löneskatter. Inflationens dåvarande storlek och kommande målsättning gav heller inte underlag för den årliga tioprocentiga uttagshöjningen som reformen innebär. Våra motioner har emellertid avslagits av . Om vi nu finner det mindre meningsfullt att åter kräva en generell återgång till ett uttag om , så finns det en yrkesgrupp inom egenföretagarna som enligt vår uppfattning har det extra besvärligt, och det är jordbrukarna. I budgetpropositionen (1985/86:100 bil. 11) skriver jordbruksministern: väntas jordbrukarnas realinkomster sjunka betydligt främst som en följd av kostnaderna för överskottet av jordbruksprodukter. Med prispress på jordbrukets avräkningspriser och kraftiga kostnadsstegringar på produktionsfaktorer som arbete, maskiner, konstgödsling, bekämpningsmedel m. m. finns det inget som tyder på att inkomstutvecklingen blir bättre än 1985. Mot bakgrund härav och med tanke på ett uppsatt inflationsmål om är ett 120-procentigt uttag av preliminär B-skatt helt orimligt för jordbruksnäringen. avslog regeringen en ansökan från jordbrukets organisationer att preliminärskatten inte skulle räknas upp . Det finns nu anledning för att ompröva det beslutet och återinföra uttaget för jordbrukare med B-inkomst till av den slutliga skatten nästföregående år dvs. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig lagtext. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att beslutar att uttaget för jordbrukare med preliminär B-skatt fr. o. m. /87 skall vara av den slutliga skatt som påförts den skattskyldige året före inkomståret. 1985/86 Sk705 () ()
mot · G902Sk706 · 1986-01-17 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk706 m. fl. (fp) Omvänd generalklausul, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Ju606 hemställer vi 1. att beslutar att hos regeringen begära en lag om omvänd generalklausul i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar att lagen om skatteflykt skall avskaffas. () () () () () () ()
mot · G902Sk707 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk707 och () Taxeringsintendentens roll i skatteprocessen Vårt skattesystem är otvivelaktigt synnerligen svåröverskådligt, och den enskilde skattskyldige befinner sig i klart underläge i förhållande till skattemyndigheterna. Den allmänna uppfattningen är att skatteärendena oftast bedöms till den skattskyldiges nackdel. Detta intryck förstärks genom förlängning av den hårt kritiserade generalklausulen. En förändring skulle uppnås genom införandet av en omvänd generalklausul till den enskildes förmån. En förbättring kan också uppnås på en annan väg. Taxeringsintendentens roll i skatteprocessen borde förändras, och viss ledning skulle nog kunna hämtas från åklagarens roll i straffprocessen. Taxeringsintendentens roll skulle göras mindre offensiv och större hänsyn tas till positiva fakta. Vid överklagande till den skattskyldiges nackdel bör krävas mycket starka skäl, men till vederbörandes fördel kan det räcka med svagare skäl. Härigenom skulle man undvika onödiga processer utan att allvarligt äventyra likformig och rättvis beskattning och behovet av prejudikatbildning. En sådan ordning skulle även på ett synnerligen positivt sätt främja klimatet mellan skattskyldiga och skattemyndigheterna. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i taxeringslagen som i motionen anförts om taxeringsintendentens roll i skatteprocessen.
mot · G902Sk708 · 1986-01-17 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk708 () Förenklad fastighetstaxering har beslutat om ändrade förhållanden för fastighetstaxering. Många människor upplever fastighetstaxeringen som onödigt krånglig och byråkratisk. Inför kommande fastighetstaxering bör betydande förenklingar kunna tas fram för såväl villor som jordbruksfastigheter. Exempelvis bör den fastighetsägare som inte sedan föregående fastighetstaxering gjort några förändringar, som påverkar byggnadernas yttermått, ha möjlighet att kryssa för en ruta med texten Ingen förändring sedan föregående taxering. Flertalet fastighetsägare tillhör med stor sannolikhet den grupp som ej vidtagit några förändringar. Sådana förenklingar - det finns säkert flera - skulle underlätta ifyllandet för många deklaranter och det skulle också underlätta kontrollen i fastighetstaxeringsnämnden, och därmed förbilliga taxeringsförfarandet. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär att vid kommande fastighetstaxering föreslagen förenkling i fastighetsdeklarationsblanketter vidtas.
mot · G902Sk710 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk710 och () Ökad möjlighet att få förtidsåterbetalning av överskjutande skatt finns möjlighet att ansöka om förtidsåterbetalning av för mycket inbetald skatt. Denna ansökan måste dock göras före för att bli behandlad av skattemyndigheterna. För vissa småföretagare, t. ex. jordbrukare, kan denna tidsgräns vara mycket besvärande. En lantbrukare som genom Driftsbyrån sökt och beviljats anstånd med sin deklaration till t. ex. har kanske ingen möjlighet att före ansöka om förtidsåterbetalning. Denna olägenhet skulle mycket lätt kunna undanröjas om man genom en kryssmarkering på deklarationsblanketten kunde anmäla att man önskar förtidsåterbetalning och denna ansökan skulle vara giltig, om deklarationen inlämnats inom en laga frist eller före utgången av uppskovstiden. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär ett förenklat förfarande för ansökan om förtidsåterbetalning av överskjutande skatt i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · G902Sk711 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk711 m. fl. (c) Generalklausulen i skattelagstiftningen Det ursprungliga syftet med generalklausulen var att begränsa transaktioner vilkas enda syfte var att undgå skatt. Med tanke på att den enskilde har en självklar rätt att veta huruvida gjorda dispositioner är i enlighet med gällande lagstiftning eller inte utformades generalklausulen med stort hänsynstagande till rättsäkerheten. När socialdemokraterna fick majoritet val skärpte de generalklausulen. Detta var olyckligt inte bara ur rättsäkerhetssynpunkt. Man kom dessutom att minska värdet av den särskilda utvärdering av generalklausulen som JK hade i uppgift att utföra. föreslog regeringen fortsatt tillämpning av generalklausulen enligt den socialdemokratiska modellen. förordade att reglerna av rättssäkerhetsskäl borde utformas i enlighet med det ursprungliga beslutet. Enligt mening är de principiella rättsäkerhetsaspekterna av sådan räckvidd att därest de ursprungliga reglerna inte återinförs bör i andra hand besluta upphäva reglerna om generalklausul i skattelagstiftningen. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar återinföra de ursprungliga reglerna för generalklausulen i skattelagstiftningen, 2. att - därest inte bifaller yrkande 1. - beslutar upphäva reglerna om generalklausul i skattelagstiftningen. () () () () . Åsling (c)
mot · G902Sk712 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk712 m. fl. (m) En översyn av preliminärskattetabellerna för A-skatt Enligt utgjorde den överskjutande preliminära skatten som betalades tillbaka till de skattskyldiga inte . Kvarskatten - utgjorde . Den alldeles övervägande delen, , av den överskjutande skatten gick till A-skattebetalare. Denna kategori skattebetalare fick 4,4 miljarder i kvarskatt, varför det sammanlagda överuttaget av preliminär A-skatt var ca . inkomster var förhållandena ungefär enahanda, men skillnaden mellan överskjutande skatt och kvarskatt var betydligt lägre inkomster. Den enskilde skattebetalaren kan reducera sitt eget överuttag genom att begära jämkning. Detta förfarande är inte särskilt ofta förekommande men kan självfallet komma att öka kraftigt, med avsevärt merarbete för skattemyndigheterna som följd, om inte överuttaget av preliminär A-skatt reduceras. Ett överuttag av skatt innebär i realiteten att den skattskyldige löntagaren får ligga ute med pengarna i genomsnitt nära 18 månader. Den skattskyldige gottskrivs ränta på detta belopp med en procentsats som motsvarar diskontot och beräknas . (Enligt ett riksdagsbeslut skall denna ränta nu bli skattefri men räntesatsen reduceras.) Det höga överuttaget av preliminär A-skatt beror på flera faktorer. Uttag sker numera i inkomstskiktets övre gräns mot tidigare i mitten. Hänsyn tas vidare inte till avdrag för exempelvis resor till och från arbetet och fackföreningsavgift. inkomster kommer överuttaget ytterligare att öka genom den beslutade höjningen av schablonavdraget från . tillåts nämligen endast . slå igenom i tabellerna för preliminär A-skatt. I motsatt riktning verkar dock fastighetsskatten som börjar tas ut inkomster. Enligt vår uppfattning är överuttaget av preliminär A-skatt oacceptabelt stort och en översyn syftande till att reducera uttaget till en rimligare nivå påkallad. Man kunde exempelvis överväga att låta hela schablonavdraget . slå igenom i preliminärskattetabellerna. bör hos regeringen begära en sådan översyn. 1985/86 Sk712 () () () () () () Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av A-skattetabellerna i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G902Sk713 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk713 i och () Redovisning av den faktiska lönekostnaden för anställda 1 vXj/öo Sk713717 Varje löntagare kostar företaget sin bruttolön samt de sociala avgifter som är reglerade enligt lag och avtal. För löntagaren framstår det emellertid som om bruttolönen är företagets faktiska kostnad, eftersom de sociala avgifterna ej redovisas någonstans i kontrolluppgiften. Genom denna ovetskap torde pressen på facket vid löneförhandlingarna bli ännu större från medlemmarnas sida, eftersom den 3-6-procentiga löneökning det brukar röra sig om inte framstår som särskilt stor för den berörde medlemmen. Den faktiska löneökningen per anställd blir i praktiken betydligt högre. I nuvarande ekonomiska läge gäller det för att få ekonomin i sunda banor igen. För den enskilde löntagaren gäller det att få behålla sin anställning och för företagen gäller det att överleva och om möjligt investera och utveckla företaget. Det är därvid av betydelse att löntagaren får vetskap om den faktiska lönekostnaden, t. ex. med en specifikation på kontrolluppgiften. Avgifterna som skall betalas enligt lag och avtal för ATP, sjukförsäkring, folkpensionering, delpensionsförsäkring, arbetsskadeförsäkring, arbetarskydd, arbetsmarknadsavgift, vuxenutbildning, lönegaranti, barnomsorg, allmän löneavgift, olika AMF-försäkringar, trygghetsfond och permitteringslöneavgift uppgick till sammanlagt på bruttolönen. De avgifter som arbetsgivarna betalar på detta sätt borde åtminstone redovisas på kontrolluppgiften inför deklarationen. händer det också att arbetsgivare slarvar med att betala in sociala avgifter. Blev dessa redovisade på kontrolluppgiften fick löntagaren också besked om att avgiften är betald. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hemställer att regeringen vidtar åtgärder för att en redovisning av lönekostnader och sociala avgifter skall göras på kontrolluppgiften inför deklarationen från . () ()
mot · G902Sk714 · 1986-01-24 00:00:00 — förste vice talman och () Ändring av bestämmelserna om uppbörd av källskatt och arbetsgivaravgift beslöt 1984 om införandet av en samordnad uppbörd av källskatt och arbetsgivaravgift. De nya reglerna trädde i kraft fr. o. m. De nya reglerna innebär bl. a. att antalet inbetalningstillfällen för källskatten resp. arbetsgivaravgifterna fördubblas. Uppbörden sker hädanefter i stället för . Detta kan i sig betyda avsevärda svårigheter främst för de mindre företagen som inte har särskild personal avdelad för hithörande uppgifter. Detta gäller inte minst . En annan effekt av införandet av en månatlig uppbörd är att inbetalningarna i snitt tidigareläggs en månad. Ett litet företag med fem anställda får en kostnad på ca . Företaget behöver öka sitt rörelsekapital med motsvarande summa, dvs. det får ett ökat lånebehov på . Det är allmänt välbekant att småföretagen i snitt har en mycket låg soliditet. För företag med mellan 20 och 50 anställda ligger soliditeten på . Några uppgifter på soliditeten för företag med mindre än 20 anställda har vi inte tillgång till, men det finns anledning att förmoda att den är ännu lägre. Det angivna procenttalet är ett genomsnittsvärde, vilket innebär att det finns ett stort antal småföretag med mycket lägre soliditet. Många småföretag kommer att få stora problem att genom lån fylla på rörelsekapitalet för att kompensera sig för likviditetsindragningen. Genom sin redan tidigare höga upplåning har dessa småföretag svårt att få fram säkerhet för ytterligare lån. Man kan inte bortse ifrån att effekten också blir att företagarnas ovilja att anställa personal förstärks. Genom den samordnade uppbörden förstärks den negativa effekten av de genom bl. a. arbetsgivaravgifter alltför höga arbetskraftskostnaderna. Ett särskilt problem gäller nyföretagandet. Man kan inte bortse ifrån den etableringshämmande effekten i och med att kravet på rörelsekapital ökar. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag innebärande att uppbörden av källskatt och arbetsgivaravgifter ändras till att ske .
mot · G902Sk715 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk715 och () Uttaget av preliminär B-skatt Den av riksdagsmajoriteten beslutade uppräkningen av preliminär B-skatt till av den slutliga skatten nästföregående år framstår som oskälig och innebär en belastning för de skattskyldiga och även för skattemyndigheterna, som tvingas handlägga ett växande antal jämkningsansökningar. Med anledning härav hemställs att beslutar anta följande Förslag till Lagom ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenom föreskrivs att orden i 13 § första stycket uppbördslagen (1953:272) skall utgå. Denna lag träder i kraft efter den dag den enligt därpå meddelad uppgift utkommit från trycket i och tillämpas första gången i fråga om preliminär skatt för /88.
mot · G902Sk716 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk716 Vårt skattesystem bygger på att granskningskontroll av deklarationer görs, liksom kontroll i form av revisioner hos skattebetalare, främst företagare och enskilda. För att minska den kontrollen av självdeklarationer har beslutat om ett system med förenklad självdeklaration. finns målsättningen att intensifiera och förbättra revisionskontrollen. Det har visat sig att fögderier inte har tillräcklig tillgång på kvalificerad revisionspersonal. Förenklat taxeringsförfarande kommer inte att lösgöra någon befintlig personal för revisionsändamål, eftersom fritidsgranskarna tas bort och granskningen därmed överförs helt på de lokala skattemyndigheterna. Ute i landet finns åtskilliga skattemyndigheter med kvalificerad revisionspersonal som inte utnyttjas i revisionsarbete. Sådan personal skulle kunna lånas in till storstadsområdenas fögderier under vissa perioder. Detta i sin tur skulle leda till ett positivt och önskvärt erfarenhetsutbyte, en mera likformig taxering och ett bättre utnyttjande av det samlade kunnandet inom taxeringsväsendet. skall en av utsedd arbetsgrupp bearbeta personal- och rekryteringsfrågor inom skatteförvaltningen. I det arbetet vore det önskvärt att man även prövade frågan om flexibel användning av revisionspersonal. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära att ges i uppdrag att i sitt kommande utredningsarbete pröva vad som anförts om ett effektivare utnyttjande av skatteförvaltningarnas revisionspersonal.
mot · G902Sk717 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk717 och () Handläggning av ärenden om arvsskatt och gåvoskatt Gåvoskatten handläggs av , medan arvsskatten sköts av tingsrätten. Med hänvisning till pågående arbete med förenkling av skatteförvaltningen borde det vara på sin plats att utreda om det inte vore rationellt att dessa två skatter kunde handläggas inom samma instans. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handläggning av arvs- och gåvoskatterna.
mot · G902Sk719 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk719 och () Tidpunkten för avlämnande av självdeklaration Löntagare m.fl. skall inlämna självdeklaration året efter beskattningsåret, om inte anstånd med avlämnandet sökts och beviljats. Inkomstuppgift från arbetsgivare till skattskyldig skall vara den skattskyldige tillhanda. Detta innebär att den skattskyldige har på sig för att sammanställa sin deklaration. Denna tidsfrist blir ofta alltför kort, exempelvis på grund av tjänsteresor, stor arbetsbelastning eller sjukdom. Avlämningstiden fastställdes när taxeringsnämnderna hade betydligt för granskningsarbetet. Den förenklade självdeklarationen, som tillämpas , bör också ge ökade möjligheter att utsträcka tiden för deklarations avlämnande för fysiska personer till . Med stöd av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om tiden för avlämnande av självdeklaration. () () 1985/86 Sk719722 1 1985186.3 sami.
mot · G902Sk720 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk720 () Borttagande av viss kvarskatteavgift För omkring övergick man från att debitera ränta på kvarstående skatt till att i stället debitera icke avdragsgill kvarskatteavgift. Enligt det tidigare systemet beräknades inte kvarskatteränta på det belopp som avsåg annuitet på avdikningslån. Det beloppet tas numera upp i ruta 34 på slutskattesedeln. Den utredning som låg till grund för att införa kvarskatteavgiften föreslog inte någon ändring på denna punkt utan hemställde att annuiteten på avdikningslån icke skulle bilda underlag för beräkning av kvarskatteavgift. Departementschefen gjorde emellertid en ändring härutinnan, se proposition 1974:159 s. 65 och följande. Aktuell lagtext torde vara uppbördslagen 1 och 3 §§. I de fall jordbruksfastighet ägs av en person torde annuiteten tas upp på den skattsedel som utfärdas för ägaren under dennes personnummer. I de fall jordbruksfastigheten ägs av två eller flera personer utfärdas särskild slutlig debetsedel, varvid man som organisationsnummer tar ett nummer ur handelsbolagsserien. När skattsedeln kommer ägaren till jordbruksfastigheten-låntagaren till handa är detta den första anmaningen att betala annuiteten som låntagare erhåller. Beloppet ingår normalt inte i den preliminära debitering som låntagaren får och inte heller förekommer det att man utfärdar debetsedel på preliminär B-skatt som enbart avser avdikningslåneannuiteten. När således låntagaren första gången får anmodan att inbetala annuiteten påförs han en kvarskatteavgift, som ju är en sanktion för att man betalat skatt eller avgift . Det torde från statens sida icke kunna hävdas att det har någon större statsfinansiell betydelse att annuitet på avdikningslån ingår i det underlag varå kvarskatteavgift beräknas. Det torde stå utom all diskussion att det i det allmänna samhällslivet är utomordenligt ovanligt att en betalningsskyldig erlägger en skuld utan att i någon form ha anmodats därtill exempelvis i form av inbetalningsavi eller faktura. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om borttagandet av kvarskatteavgift i samband med annuitet på avdikningslån. 1985/86 Sk720
mot · G902Sk721 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk721 och () Fyllnadsinbetalningen av preliminärskatt gör tusentals svenskar sina fyllnadsinbetalningar av skatt. Att ha som sista inbetalningsdag kan inte anses vara lämpligt. Den sista i är dagar som är särskilt arbetsbelastade för personal på postkontor, banker och postgirokontoret. Den mångfald av extra ärenden som fyllnadsinbetalningarna av skatt innebär för postgirokontoret gör att sista april blir med extremt stor arbetsbelastning. För personalen blir det vanligtvis fråga om arbetstider . Detta är alltså ett förhållande som återkommer år . För postgirokontorets personal finns praktiskt taget aldrig någon möjlighet att ägna sig åt valborgsmässofirande som de flesta andra svenskar. Det kan knappast finnas något sakligt hinder för att ändra sista tidpunkten för fyllnadsinbetalning av skatt. Man kan tänka sig en förskjutning bakåt eller framåt i tiden; det viktiga är att sista april byts mot en lämpligare dag. Vårt förslag är att sista inbetalningsdag ändras till . Med stöd av vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär att sista dag för fyllnadsinbetalning av skatt flyttas från till annan lämpligare dag.
mot · G902Sk801 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sk801 () Förbud mot försäljning av snabbvinsatser, m. m. 1985/86 Sk801 808 Frågan om förbud mot snabbvinsatser diskuteras livligt i samhället. avslår år motioner med sådana förslag. Då pressen på politikerna blir allt starkare från dem som arbetar med alkoholskadade människor runt om i vårt land, föreslår jag att snabbvinsatser förbjuds. Min motivering till detta är följande: För sedan berättade en DKSN-anställd för mig att han vid hembesök hos en gravt alkoholskadad person upplevt att denne satt snabbvinsatser motsvarande 60 flaskor färdigt snabbvin på jäsning. Flera sådana vittnesbörd har kommit från olika delar av landet. På samma sätt har vi fått information om att unga människor i allt större utsträckning köper ingredienser och färdigställer snabbvin för konsumtion. 1 debatten har ofta framhållits att alkoholskadade människor inte har tålamod att vänta på att snabbvin skall bli färdigt att dricka. Därför är det inte en målgrupp som dricker snabbvin. På samma sätt har det framhållits att ungdomar inte använder snabbvin. Vår erfarenhet är precis tvärtom. Det är just dessa grupper som är intresserade av snabbvin. På det här sättet kringgås den alkoholpolitiska målsättning som fastställt. För det första strider försäljningen av snabbvin mot den allmänna målsättning slagit fast, att unga människor bör ha en alkoholfri uppväxttid. Vem som helst kan gå in och köpa snabbvinsatser eller skicka efter dem per postorder. På det sättet kringgås den 20-årsgräns som fastslagits i vår lagstiftning som lägsta ålder för inköp av alkohol. För det andra kringgås den möjlighet staten har att med skatter och prisinstrument påverka försäljningen av alkohol. Här framställs ett billigt berusningsmedel för . De grupper jag nämnt bryr sig inte om smaksensationen. De är ute efter själva berusningsmedlet. För en låg penning tillhandahålls detta i kemikalieaffärer, hos färghandlare och för övrigt i den allmänna handeln i mängder av butiker och på försäljningsställen runtom i landet. Något mer flagrant, upprörande exempel på hur statens alkoholpolitiska målsättningar motarbetas går knappast att leta fram. För det tredje motarbetas de vårdpolitiska mål staten har och som socialvårdande myndigheter försöker göra sitt bästa för att leva upp till. Vi som arbetar i olika folkrörelser med målsättningen att försöka stödja och hjälpa människor med alkoholproblem upplever att allt fler går över till att använda dessa billiga berusningsmedel, och det måste vi göra något åt. 1 1985/86. En annan fråga som bör tas upp till diskussion är den om teknisk sprit. Allt fler missbrukare och även ungdomar går över till och dricker regelbundet T-röd och andra tekniska preparat. De avstår från det varusortiment Systembolaget erbjuder, dricker regelbundet, förgiftar sina kroppar och förstör sina liv med de preparat som den allmänna handeln erbjuder. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar förbjuda tillverkning och försäljning av snabbvinsatser samt ge i uppdrag att utreda frågor om T-sprit m. m. 1985/86 Sk801