mot · G902A420 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: A420 m. fl. (s) Omlokalisering av statlig verksamhet 1985/86 A420427 Under de närmaste decennierna måste utvecklingen inom den offentliga sektorn präglas av ett avsevärt större hänsynstagande än till regionalpolitiska mål. Detta är nödvändigt om skillnaderna i välfärden mellan landets olika delar skall kunna minska. Inte minst den statliga sektorn har stor betydelse för den regionala utvecklingen. Det finns också en uttalad politisk viljeinriktning, bl. a. manifesterad i riksdagsbeslut, för en decentralisering av statsförvaltningen och för en jämnare fördelning av dess lokalisering. Det senaste exemplet på att den politiska målsättningen inte riktigt fungerat i praktiken är den centrala myndigheten för det nya , som lokaliserats till . Inte heller har regeringens uppdrag till ett tjugotal statliga myndigheter med huvudkontor i eller , att tillsammans med statskontoret undersöka möjligheterna till att ytterligare decentralisera sin verksamhet, givit något resultat. Metoden att myndigheterna i decentraliseringsplaner skulle föreslå decentraliseringar, som innebar att av årsarbetena vid modermyndigheterna i /Solnaområdet skulle kunna flyttas till existerande eller nya statliga organ ute i landet, har med andra ord inte visat sig verkningsfull. Vi vill därför föreslå att arbetsgrupp för decentralisering av statlig verksamhet ges i uppdrag att utreda förutsättningarna för ytterligare omlokaliseringar av befintlig statlig verksamhet från . Härvid bör i första hand orter i de fyra nordligaste länen (norrlänen) komma i fråga som lokaliseringsorter. Som skäl för detta ställningstagande vill vi anföra följande. Syftet med 1970-talets omlokaliseringar var tvåfaldigt, nämligen dels att dämpa tillväxten i , dels att få bättre balans i den regionala utvecklingen. Dessa mål har inte uppfyllts. Omlokaliseringarna har inte i någon större utsträckning påverkat dominans vad gäller sysselsättning inom statlig verksamhet. Man kan också räkna med att inte bara kommer att behålla, utan t. o. m. med öka sin andel av den centrala statsförvaltningen. De fortsatta koncentrationstendenserna vilka också accentuerats under den hittillsvarande delen av kan bl. a. utläsas av befolkningsutvecklingen. Under dessa år ökade med 34000 personer som riket i övrigt minskade med 10000. Prognoserna för under resterande delen av anger en befolkningstillväxt i minst samma storleksordning. kan jämföras med att folkmängden för ett län som beräknas A420 minska med 6000 personer ovanpå en faktisk nedgång med 5000 under hittillsvarande delen av . När det gäller de tidigare omlokaliseringarna som ett led i regionalpolitiken kan endast konstateras att dessa inte kommit norrlänen till godo i den utsträckning som varit regionalpolitisk! motiverat och förutsatts i riksdagsbeslut. Det framgår nämligen vid en jämförelse hur sysselsättningen inom de omlokaliserade verken fördelar sig på olika landsdelar att norrlänen inte ens erhållit den andel som står i relation till deras sammantagna folkmängd. En analys och redovisning av skälen härför vore på sin plats. Vi finner det väl motiverat att arbetsgrupp för decentralisering av statlig verksamhet aktiveras. Som ett första led bör den därvid inventera vad som i tidigare ej berörda statliga verk och myndigheter kan decentraliseras. Det kan därvid röra sig om hela funktioner eller delar i beslutsprocessen, vilka nu vilar på den centrala myndigheten. Inte heller bör det uteslutas att enheter inom verk och myndigheter granskas med avseende på möjligheterna till utlokalisering. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om aktivering av den inom verksamma arbetsgruppen för decentralisering samt primära uppgifter för denna. () () () ()