mot · G902t295 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:T295 m. fl. (m) Vägfrågor i Som huvudstadsregion har haft goda rikskommunikationer inom de flesta trafikslag. själva tätortskärnan begränsades till samt och , räckte riksvägarnas kapacitet dels därför att kärnan inte var så stor, dels trafiken så mycket mindre än . tillväxt med nya tätortscentra har ökat behovet av förbindelser till de centrala områdena men också mellan de nya tätorterna. Flygtrafikens utflyttning till är också exempel på detta liksom de satsningar på industri- och annan etablering som görs i Södertörnskommunerna. Nya eller ombyggda vägar behövs i ett flertal fall för att skona miljön kring äldre, inte ändamålsenliga vägar och gator för att uppnå bättre trafiksäkerhet. Tyvärr återspeglas inte detta behov för huvudstadsregionen i tilldelning av väganslag. De spårburna trafikmedlen, t. ex. tunnelbana, pendeltåg, har undergått en betydande utbyggnad. har utbyggnadstakten av vägar för godsdistribution, serviceverksamhet av skilda slag och annan arbetspendling än till centrum allt mer sackat efter. skall fungera som en både sammansatt arbetsmarknad med bl. a. kunskapsbaserad industri och en god boende- och rekreationsmiljö för 1,5 miljoner svenskar. Utvecklingen är vital för landets försörjning av resurser inom data, bioteknik, elektronik, energiprocesser och under FoU i allmänhet. Regionen är en av självklara mötesplatser för internationellt kunskapsutbyte. Omvandlingen från en urbanstruktur med en arbetskärna och ett antal radiellt fungerande sovstäder till ett tätortslandskap med balans i dess olika delar mellan arbete och boende beror på om ändamålsenliga vägförbindelser skapas. Utvecklingen kräver också en balans mellan de olika kommunerna i samma hänseenden, vilket i sin tur betyder en gemensam arbetsmarknad. Förbindelser mellan kommunerna i norr och söder måste vara goda och harmoniera med planerna att skydda boende- och naturområden. Det är väsentligt att trafiken förbi så litet som möjligt berör eller påverkar innerstaden. Om exempelvis trafikleden E 4 med nära 50 000 fordon/dygn kan ledas direkt från över Essingeleden förbi sker betydande minskningar av både miljöstörningar och trnsportkostnader. Detta kan åstadkommas genom E 4-länken mellan och trafikplatser. Vägförkortningen blir , något som torde ha en stor regional betydelse både i söder och norr. Det är väsentligt att nya leder som anläggs för att förbättra miljö och trafiksäkerhet i anslutning till ett äldre vägnät inte medför nya oacceptabla Mot. När det gäller E 4-länken genom kommun har vägver- T295 ket utrett ett tunnelalternativ som tillsammans med andra åtgärder begränsar sådana olägenheter. kommun uppvisar en gynnsam utveckling i fråga om antal sysselsatta, bl. a. tack vare kommunens goda kommunikationsläge med både spåroch vägtrafik. Det är emellertid väsentligt att en miljömässig sanering av trafikföringen i den södra kommundelen kan uppnås genom att Huvudstaleden kommer till. Detta har även regional betydelse. För både Solnas och vidkommande måste klarhet skapas om hur E 18-trafiken skall lösas . Det är också väsentligt att den avslutade satsningen på fullföljs med en trafikplats på sträckan ÅlkistanInverness. tillhör landets mest belastade vägavsnitt. Även Söderhall-Rösa på samma väg måste utföras som planerat för att ge Norrtäljeområdet och den norra skärgården den restidsförkortning och den trafiksäkerhet som utgör ett viktigt regionalpolitisk! I sammanhanget bör framhållas den klara oacceptabla standard som til håller. utreder förslag till förbättringar. utgör ett riksmål. Förbättrade vägförbindelser västerifrån är ett oeftergivligt krav. De främsta intressenterna finns dock utanför länet. I den finns stora behov av moderna tvärförbindelser till Europavägnätet från snart sagt samtliga kommuncentra. Åleden och Glömstaleden i , Haningeleden i , i , för och samt Eriksbergsleden med bro över järnvägen i för del skulle knyta dessa expanderande kommuner närmare och landet i övrigt. För del är en ny infartsled och en förbättrad viktiga förutsättningar för kommunens framtid. I en så stor industristad som är den lokala arbetspendlingen i stor utsträckning hänvisad till riksvägarna, varför en ny Saltsjöbro skulle förbättra för arbetsliv och miljö. En eventuell etablering av en civilflygplats i ställer krav på tillgänglighet inte bara från söderkommunerna utan också från Europavägnätet. Under nuvarande planeringsperiods första del har mindre än 100 milj. kr. tilldelats länet för genomförande av flerårsplanens objekt. Ett län som får normalt inte del av de särskilda medel som regeringen anvisat för sysselsättningsskapande åtgärder i form av vägbyggnader eftersom sysselsättningsläget i inte motiverar stimulansåtgärder. Detta system leder därför till att länets väginvesteringsbehov ökar med stora tal . uppgår de ej påbörjade flerårsplaneobjekten i till ca 1 250 milj. kr. De därutöver aktuella behoven uppgår till 1 900 milj. kr. Med nuvarande medelstilldelning (mindre än 100 Milj. kr./år) är den påbörjade utvecklingen av industri och forskning på kunskapsområdet hotad av en vägmässig stagnation. Dessutom hotas miljön och trafiksäkerheten. I nämnda siffror ingår inte sådana ej färdigutredda leder som Kungshattleden, Inre tvärleden, Österleden etc. Under den kommande måste trafikpolitiska beslut om en samhällsekonomiskt grundad fördelning av investeringsresurserna slå igenom också på vägbyggandets område. kräver att en större andel än av tillgängliga vägbyggnadsanslag går till T295 de stora och eftersatta vägbehoven i . Under alla förhållanden bör regionen erhålla vad som följer av dess mångsidiga funktioner, mångfald av fristående näringslivscentra och därav följande krav på transportapparaten. Som det ser ut inför återstoden av innevarande planperiod kommer inga nystarter av planerade vägobjekt att ske. bör därför inför verksamheten göra ett särskilt uttalande av innebörden att av tillgängliga medel minst så mycket anvisas att flerårsplanerna i kan genomföras. Som ett sätt att finansiera angeläget vägbyggande vill vi peka på möjligheten att ta ut vägtullar på lämplig vägsträcka i länet. Detta bör utredas. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att vid den årliga fördelningen av väganslagen och de särskilda medlen för sysselsättningsskapande vägbyggnader de samhällsekonomiska skälen för en satsning i kommer till uttryck så att denna region vid anslagsfördelningen ej missgynnas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en utredning beträffande lämpligt vägtullsprojekt i bör göras. () (m) () ()