mot · G902A485 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :A485 m.fl. (c) En sammanhållen skärgårdspolitik har kuster samt stora skärgårdar och otaliga öar. Det borde vara ett riksintresse att hålla dessa delar av vårt land starka och levande. I stället förs en politik som är så ologisk och dåligt samordnad att stora delar av vår skärgård riskerar att avfolkas. som alla politiska instanser på såväl kommun-, läns- som riksnivå talar lyriskt om vikten av en levande skärgård, så fattar samma politiska instanser, eller under dem lydande statliga verk, beslut som försvårar, ja, ofta gör det omöjligt för skärgårdsborna att stanna kvar. De viktigaste näringarna ute i skärgården är naturligtvis fiske och jordbruk. Därtill kommer småindustri, turistnäring, skogsbruk och vattenbruk. Beslutet om fritt handredskapsfiske längs ost- och sydkusten, det fortfarande gällande beslutet att inte permanenta det för öborna så viktiga transportstödet och en fastighetstaxering, som grundats på fastigheternas vackra utsikter och inte på avkastningsmöjligheterna och därför lett till orimligt höga taxeringsvärden, allt detta bidrar till att den regionalpolitiska satsning som många länsstyrelser gjort och gör i skärgården hotar att gå i kvav. Den svenska skärgården är inte bara ett livsvillkor för en del av vår befolkning och underbara platser för trötta turister, den är också yttersta utpost mot eventuella fiendeland. Det är skärgårdsbornas ögon och öron som skall hjälpa marinen att upptäcka och slå larm om någon kränker vårt svenska luftrum eller våra svenska farvatten. Men med den nuvarande politiken håller den på att tunnas ut. lade fram ett program för en långt gående rationalisering av fyrväsendet innefattande åtgärder för omläggning till automatisk drift och övervakning och därmed sammanhängande avbemanning. 1960 fanns det sammanlagt 62 bemannade fyrplatser och dessutom 15 fyrskeppsstationer runt landets kuster. är fyrautomatiseringen helt genomförd. Samtliga fyrar sköts från en centraldator i . En driftsingenjör övervakar hela processen. räknar med att datorn i centralmonitorn blir så avancerad att den själv klarar av alla tekniska rutiner. En centraldator kan aldrig ersätta alla de bortrationaliserade levande människor som med vakande ögon och stor lokalkännedom skötte en mängd uppdrag vid sidan om själva fyrvaktarjobbet. 1935 fanns det 95 lotsplatsen är 30 kvar. Ett betydande antal arbets- jyj0^ ] 9^5/35 tillfällen och därmed åretruntboende har alltså försvunnit. har rationaliserat genom att dra in bemannade väderstationer. 1980 drog man in stationen på och den på Rödkallen, 1981 Grundkallen, 1982 Sydostbrotten, 1983 Furuögrund och 1984 . När ålagts att spara har det år tittat på de små, utspridda verksamheterna i stället för att se efter vad det går att spara i de större orterna. Följden har blivit att socialdemokraterna i regeringsställning har lagt ned kustposteringarna i Arkösund, och . Resultatet av detta är att hela blivit utan närbelägen bevakning och att blivit vad man skulle kunna kalla en vit fläck på kartan. Det här drabbar både åretruntboende och turister genom minskade möjligheter för samhället att inskrida vid olycksfall, militära kränkningar, tjuvfiske, skogsbränder på öar osv. brister när det gäller att se till att det finns en god allmänväg fram till viktiga stödjepunkter vid kusten. Den sista biten kan utgöras av en dålig sekundär väg eller en enskild väg med påföljd att det blir svårare för bofasta, turister, militärer och tillsynsmyndigheter att snabbt komma ut till hamnar, båtar och försvarsanordningar. Naturvårdsområden bildas, men pengar att underhålla dem finns inte. Andra myndigheter som är inblandade i skärgårdens infrastruktur är domänverket, fortifikationsförvaltningen, och frivilliga räddningsorganisationer. De åtgärder som vidtagits har förmodligen ansetts riktiga ur resp. verks synpunkt, men de sammanlagda effekterna blir förödande. Arbetstillfällen försvinner, hus och öar ställs öde (huvuddelen av året) vårt svenska försvar mister en mängd frivilliga och kunniga stödjepunkter, och främmande ubåtar kan manövrera långt in i våra skärgårdar. Försvarsaspekter kan också läggas på skärgårdspolitiken. Många av de krav som i allt större utsträckning ställs på försvarsmakten i skärgårdsområdena har i hög grad sin grund i bristen på en samordnad skärgårdspolitik. Det svenska totalförsvarets resurser är i stor utsträckning vad det civila samhället kan erbjuda i form av personal, tjänster och varor. När det civila samhället genom åtgärder eller brist på åtgärder tvingar bofasta skärgårdsbor att gå i land, då försvagas den svenska beredskapen. Försvaret av utarmade skärgårdar och tomma kuster kommer att bli dyrt för det svenska totalförsvaret när man i efterhand skall betala notan. 1982 fick vi en förordning om handläggning av vissa personalfrågor i statlig verksamhet utmed rikets kuster. Enligt denna förordning skall den myndighet som planerar inskränkning av personal som har direkt betydelse för tillsyn och övervakning av kusterna meddela berörd länsstyrelse. Om inte anser sig kunna godta förslaget skall den lämna ett yttrande med förslag om organisation, huvudmannaskap, finansiering och kostnadsfördelning vid fortsatt bemanning. Tanken är riktig men tyvärr är förordningen otillräcklig. har varken befogenheter eller pengar för att fullfölja Länsstyrelserna måste ha medel så att de kan göra de / undersökningar, tade kontakter och föra de förhandlingar som behövs. 1985/86 efter måste regeringen eller någon annan central instans ta ansvar för att be- A485 slut kommer till stånd och att pengar ställs till förfogande för den part som får i uppdrag att sköta verksamheten. Sedan förordningen tillkommit har kustposteringarna i , och Arkösund lagts ned. I har bemanningen på kustbevakningsstationen halverats (från 24 ) och lotsstation har ersatts med ett farledsövervakningsfartyg. Fyrstationerna i Hanö och Utklippan på sydkusten har avbemannats. Idö lotsplats utanför har avbemannats . har framfört propåer om att lägga ned sambandscentralen i . Arbetsuppgifterna vid Hävringe lotsplats är inflyttade till . 1 1984/85 årsbudgetproposition anslog regeringen 450000kr. till för försöksverksamhet med regional ledningscentral i östra tullregionen. motsatte sig detta. Att våra farhågor då var riktiga visar sig nu när aviserat indragning av nattpassningen vid Gryts sambandscentral. Om och när detta blir ett faktum finns vissa tider inget seende öga i havsbandet från Landsort till , undantaget. Skulle det gå så illa att får tillstånd att helt avveckla sambandscentralen i , har den sista sambandscentralen på ostkusten lagts ned. Däremot är nu sagt att Svenska Högarna, Nidingen, , och Söderarm är bemannade genom samarbete mellan olika intressenter. Dessa exempel visar att det går att få positiva lösningar till stånd genom samarbete mellan olika medintressenter om viljan finns. Men exemplen visar också att vägen dit är alltför krånglig. Det finns inga utarbetade rutiner att följa. För att stoppa den successiva avfolkningen av våra kuster och öar och för hela landets bästa behålla och utveckla en levande skärgård måste det till en riksomfattande samordning av samhällets olika insatser i dessa delar av vårt land. Denna samordning skall förhindra att de positiva satsningar många länsstyrelser gör i sina skärgårdar omintetgörs av andra samhälleliga beslut. Denna samordnande instans skall också förhindra att skärgården avfolkas genom att olika statliga verk var för sig vidtar åtgärder som för resp. verk kan förefalla rimliga men som sammantagna bidrar till kustbygdernas avfolkning. Vidare skall denna samordnande instans kunna ta hand om länsstyrelsernas samordningsförslag och ha makt och medel att genomföra dessa för det mesta mycket vettiga förslag. I har man uppmärksammat de här problemen och tillsatt en skärgårdsdelegation i anslutning till handels- och industriministeriets kansli. Vi hänvisar i det sammanhanget till den lag om främjande av skärgårdens utveckling som trädde i kraft i . 1985/86 A485 Med anledning av vad vi ovan anfört hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att samordna skärgårdspolitiken. () . () () () () P.-O. ()