mot · G902So716 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:So716 Kvinnorna är sårbara i arbetslivet. De har låg yrkesidentitet. De har underordnad roll i arbetslivet - numera utbyts de lätt mot datorer. gav 1972 ut en skrift: Barnvänligt arbetsliv. Där skrev vi bl. Det är hög tid att tänka om, att skapa en arbetsmarknad som ger alla - män och kvinnor - lika väl som partiellt arbetsföra samma möjligheter att förena familjeliv och förvärvsarbete. För kvinnorna gäller det framför allt bättre möjligheter till förvärvsarbete, för männen gäller det mera tid för barn och familj. Det gäller en arbetsmarknad anpassad till människorna. Vi förde fram olika åtgärder, t. ex. nödvändigheten av 6-timmars arbetsdag. Det förefaller som om vi kommit långt på väg när det gäller att stärka kvinnornas ställning på arbetsmarknaden. Men det är skrämmande att se hur många av de krav vi ställde som ännu inte är uppfyllda, och uppleva hur svårigheterna ökar för kvinnorna på arbetsmarknaden. Jag skall i denna motion begränsa mig till kvinnors miljö i arbetslivet och där lyfta fram några aktuella frågor. Arbetslivet är format av männen - att passa dem. Kvinnans erfarenheter har inte stort värde. Kvinnor har ofta monotona och maskinbundna jobb. Av 1 300 kvinnor i sju livsmedelsföretag arbetade med tempoarbete. Siffran för ungefär lika många män var . Skall det bli kvinnornas nya hemarbete? Forskning behövs om effekterna av distansarbete. Hur påverkas kvinnorna socialt av de förändringar som datatekniken innebär? Vårdbiträden har tungt arbete. Arbetslivcentrum har genomfört en lång forskning. vårdbiträden blir färre medan pensionärerna blir fler. Många orkar inte med heltid, många får förslitningar i ryggen. 1 en av arbetarskyddsverkets tidningar redovisas en undersökning som gjorts i ett län om arbetsförhållandena för kvinnor som arbetar i storkök inom skolförvaltningen. Det visar sig där att många kvinnor lever i en arbetsmiljö, där utvecklingen stått stilla . Städvagnar fanns inte i hälften av skolorna. Lyfthjälpmedel och rullvagnar saknades. Miljön i storköken är tungarbetad - med lyft av tunga kantiner och mjölkförpackningar. I en kommun gjordes en hälsoenkät bland kvinnorna. Den visade att av dem hade besvär i ryggen och i skuldror och axlar. Ofta handlar det om äldre kvinnor som inte är vana att kräva något för egen del och som finner sig i att arbeta i obekväm miljö. Kvinnornas arbetsmiljö i storköken ligger på kommunernas ansvar. De flesta kommuner har också tagit sitt ansvar och med olika medel förbättrat arbetsmiljön för kvinnorna. Men arbetarskyddsverkets rapport är ändå alarmerande. En kartläggning av miljön för de anställda i storköken skulle ge en bild av den aktuella situationen. En kartläggning skulle innebära att nya redskap och hjälpmedel aktualiserades, att forskningen kunde gå vidare och först och främst att kvinnornas hälsosituation och arbetsmiljö förbättrades. Datadelegationens rapport om bildskärmsterminaler har kommit till slutsatsen att röntgenstrålningen är obetydlig och att något ytterligare slags strålning inte finns. De elektrostatiska kraftfälten kan lätt tas bort, och magnetfälten anses inte skadliga. Andra teorier som förts fram är att det är den ultravioletta strålningen som kan tänkas orsaka skador, medan andra anser att det är fråga om elektrostatiska fält som förorsakar att dammpartiklar sätter sig på huden. Flera fall av strålskador har rapporterats. En kvinna som arbetat vid bildskärm har fått en strålskada i ansiktet godkänd som arbetsskada av . Docent på har flera patienter som arbetar vid bildskärm och som har strålskador. Inom tidningsbranschen har gjorts en enkät som visar att flera kvinnor vid textskärmar har fått hudirritationer. Å andra sidan har kvinnliga grafiker som inte arbetar vid textskärm också fått hudirritationer. Där diskuteras kemikalier som orsak till problemen. I de undersökningar som gjorts kan inte påvisas något samband mellan bildskärmsarbete och missfall eller födsel av skadade barn. Detta innebär dock inte att ett sådant samband kan uteslutas. Osäkerheten är alltså stor kring riskerna med bildskärmar. Och oron är stor hos dem som arbetar med dem. Till en början trodde man att riskerna framför allt gällde gravida kvinnor står det klart att riskerna kan gälla alla som arbetar med bildskärmar. Följande åtgärder är nu nödvändiga: Mot bakgrund av de oklara orsakssammanhangen måste forskningen kring hälsorisker fortsätta. Forskningen måste också inkludera de nya bildskärmar som kommer och som bygger dels på flytande kristaller, dels på plasmateknik. En utveckling av bildskärmstekniken måste innebära en utveckling bort från skador och risker. Krav måste ställas på provning av bildskärmar och varudeklaration med angivande av strålning, arbetsmiljörisker etc. Sist men inte minst måste bildskärmsarbetarna skyddas på allt sätt. Arbetarskyddsstyrelsen har kommit med nya föreskrifter. Överenskommelser har gjorts mellan arbetsmarknadens parter i några branscher för att Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär åtgärder för att kartlägga kvinnors arbetsmiljö inom olika tunga arbeten, 2. att hos regeringen begär fortsatt forskning kring kvinnors arbetsmiljö, inte minst med hänsyn till förändrade rutiner, 3. att hos regeringen begär fortsatt forskning kring bildskärmsarbete, 4. att hos regeringen begär fortsatt forskning kring 1990-talets nya bildskärmar, 5. att hos regeringen begär provning av och varudeklaration på bildskärmar med angivande av strålning, arbetsmiljörisker etc. 6. att hos regeringen begär att skydd för dem som arbetar vid bildskärmar utarbetas. underlätta för bildskärmsarbetarna. Kvinnor som anser sig behöva omplacering måste få den möjligheten. Antalet timmar per dag vid bildskärmar bör begränsas för dem som har behov därav. Med den osäkerhet som råder när det gäller orsakssammanhangen och med hänsyn tagen till människors oro måste alla tänkbara åtgärder vidtas för att lösa problemen så att kvinnor och män kan arbeta i trygghet vid bildskärmarna.