mot · G902A402 · 1986-01-13 00:00:00 — Motion till 1985/86 :A402 m. fl. (s) Sysselsättningen i är en region rik på möjligheter. Den har stort befolkningsunderlag och ett utmärkt geografiskt läge. Den är en del av största närmarknad - Malmö-Köpenhamns-området - och inom räckhåll ligger den europeiska marknaden. och högskolor har regionen också tillgång till expertis inom betydelsefulla forsknings- och utvecklingsområden och i företagen finns en bred och rik yrkesskicklighet. Trots de rika möjligheterna och de goda förutsättningarna har ändå svåra arbetsmarknadsproblem. Kriserna inom textil-, beklädnads-, verkstads- och varvsindustrin har fått omedelbara återverkningar på sysselsättningen i regionen. har Malmös industri minskat sin andel av den totala industrisysselsättningen i landet. Inom tillverkningsoch byggnadsindustrin har 9 000 arbetstillfällen försvunnit, varav 2 500 inom verkstadsindustrin och 2 000 inom tekoindustrin. Situationen i återspeglar en utveckling som fortgått i hela . Enligt Länsrapport -85 framgår att av alla arbetstillfällen i finns inom tillverkningsindustrin. Motsvarande siffra för kommun är enligt en undersökning från . var motsvarande siffra för riket som helhet . Slutsatsen av detta blir att den pågående avindustrialiseringen av har skapat en obalans mellan tillverkningsindustrier och övriga arbetsmarknadssektorer. Eftersom siffran för Malmös vidkommande är och utglesningen av arbetstillfällena inom tillverkningsindustrin fortgått under dessa år, är bedömningen att finns endast ett av fem arbetstillfällen i inom tillverkningsindustrin. För att uppnå samma relation som i övriga riket, nämligen att vart fjärde arbetstillfälle finns inom tillverkningsindustrin, skulle det behöva skapas ca 7 000 nya arbeten inom tillverkningsindustrin i . Trots att den öppna arbetslösheten i har minskat är fortfarande arbetslösheten omfattande. 14 500 var arbetslösa . Den relativa arbetslösheten i länet uppgick till . Det innebär en arbetslöshet som överstiger rikets . I kommun uppgick arbetslösheten till 6 100 eller . Det innebär att har en betydligt högre procentuell andel arbetslösa än riket i genomsnitt. Till den öppna arbetslösheten kan läggas det betydande antal som sysselsätts genom arbetsmarknadspolitiska insatser. Särskilt allvarlig är den höga ungdoms-, kvinno- och långtidsarbetslösheten. Antalet utförsäkrade Mot. 1985/86 från arbetslöshetskassorna är stort och många blir hänvisade till att söka A402 socialbidrag för att klara sin försörjning. Det allt överskuggande hotet mot arbetsmarknaden i är situationen vid . är 2 800 anställda vid . Huvuddelen av de anställda, ca 2 300, arbetar med civilfartygsproduktion, dvs. den del av verksamheten som är nedläggningshotad. En nedläggning av denna skulle få mycket stora konsekvenser för mångdubbelt fler människor i och utanför . Förutom de anställda och deras familjer skulle många underleverantörer beröras negativt. av inköpen till varvet kommer från de svenska underleverantörerna, varav merparten från . En nedläggning av den civila fartygsproduktionen skulle, om inte motsvarande antal arbetstillfällen tillskapas, få utomordentligt allvarliga konsekvenser för arbetsmarknaden i . Men det finns även industripolitiska skäl till varför bör bevaras som handelsfartygsproducerande varv. hör till de länder som kraftigast har bantat sin varvskapacitet. återstår endast av den nybyggnadskapacitet vi hade . Utan tvekan har vi i våra återstående varv rationaliserat hårt och uppnått konkurrenskraftigt kostnadsläge. Internationella undersökningar visar att är ett effektivt och kostnadsmässigt konkurrenskraftigt varv som väl hävdar sig jämfört med exempelvis japanska varv. Tyvärr har detta inte någon betydelse för möjligheterna att få order, eftersom det är storleken på subventionerna som är avgörande. För att svenska varv skall kunna ta order måste subventionerna hos oss vara jämförbara med åtminstone övriga europeiska länders. redovisar troligen högsta varvseffektivitet. Det avancerade byggnadssättet och den breda kunskapen som finns inom varvet har lett till framgångar inom nya områden som exempelvis kryssningsfartyg. Basen för är det breda kunnande som finns hos svenska underleverantörer, byggföretag, konsulter, dataföretag osv. Varje kryssningsfartyg som tillverkas vid drar in exportinkomster på ca till . Det är angeläget för att behålla sitt sista stora nybyggnadsvarv. Den industripolitiska betydelsen av varvet kan inte nog uppskattas när man tänker på betydelsen för den svenska handelsflottans tekniska utveckling och för hela den teknikspridningen i landet. Den högeffektiva produktionen av handelsfartyg inom har även underlättat utvecklingen av den militära undervattenstekniken. Svackor i produktionen har kunnat överbryggas genom samarbete mellan de båda verksamhetsområdena inom företaget och en ömsesidig tekniköverföring har kunnat ske mellan handelsfartygssidan och utbåtsproduktion vad gäller personal och teknologi. har alltså stor betydelse primärt för handelsflottan, för underleverantörer och för den kulturen. Vidare har produktionen av 1985/86 A402 Ett samlat åtgärdspaket för industriell expansion och förnyelse i har en besvärlig arbetsmarknadssituation med en hög öppen arbetslöshet och vikande industrisysselsättning. Till detta skall läggas svårigheterna inom varvsnäringen. Vi har ovan förordat en bibehållen handelsfartygsproduktion vid . Skulle detta krav avvisas så måste motsvarande antal arbetstillfällen tillskapas och de anställda garanteras arbete. Det kan under inga omständigheter accepteras att arbetslösheten ökar i . Oavsett ställningstagandet till motiverar det besvärliga arbetsmarknadsläget i ett samlat åtgärdspaket för att skapa en ny industriell bas i regionen. Det är vår uppfattning att behöver såväl ett bevarande av som en förnyelse och utveckling av näringslivet i övrigt. mångsidighet som storstadsregion, dess stora befolkningsunderlag, dess tillgång till expertis inom vitala forsknings- och utvecklingsområden och med dess breda och rika yrkesskicklighet inom företagen, ger regionen utvecklingsmöjligheter som saknas i många andra svenska regioner. Den har därutöver en i flera avseenden bättre utvecklad privat offentlig service än många andra delar av landet. Tillsammans med närheten till EG:s norra marknadsområde ger detta en positiv produktmiljö för industriell utveckling. För att dessa rika möjligheter och goda förutsättningar skall kunna tas till vara räcker det emellertid inte enbart med kommunala insatser. De omfattande problemen i regionen kräver också en råd statliga insatser. Vi kommer nedan att skissa huvuddragen i ett sådant åtgärdspaket för att åstadkomma en industriell expansion och förnyelse av näringslivet i . Vår uppfattning är att regeringen bör utse en särskild sysselsättningsdelegation för vars uppgift bör vara att ansvara för förverkligande av de åtgärder som föreslås. 1 Industriell expansion och förnyelse 1.1 Ny verkstadsindustri till regionen handelsfartyg varit betydelsefull för utvecklandet av undervattenstekniken, både den militära och den civila. För att slå vakt om handelsfartygssidan inom bedöms behovet av varvsstöd utöver OECD-reglerna uppgå till ca 200 milj. kr. Sammanfattningsvis talar således enligt vår mening den besvärliga arbetsmarknadssituationen i och industripolitiska skäl för att staten bör bidra till att handelsfartygsproduktionen vid kan fortsätta. Som ovan beskrivits har industrisysselsättningen minskat kraftigt i . Man kan nära nog tala om en industriell utarmning. Stora insatser bör nu göras för att skapa en ny industriell bas i regionen. dels en satsning på ny verkstadsindustri, dels på mer forskningsintensiva Mot. 1985/86 branscher. Regeringen bör medverka till att söka nylokalisera större verkstadsindustri till . För att stödja den verkstadsindustriella utvecklingen bör också ett verkstadstekniskt utvecklingscentrum skapas i . pågår vid ett betydelsefullt utvecklingsarbete på undervattensteknikens område, bl. a. med anknytning till offshore-verksamheter. Undervattenskunnandet som finns måste få möjlighet att vidareutvecklas. Undervattensteknologin är ett område som kan få stor betydelse för svensk industri och inom vilket en betydande exportmarknadspotential förutses. Regeringen bör därför i det forskningspolitiska arbetet stödja utvecklingen mot ett undervattenstekniskt centrum i . 1.3 Etablering av ammoniakproduktion i har beräknat att 300 milj. kr. går att spara i beredskapsinvesteringar och lagring om en ammoniakproduktion byggs upp i fredstid. Man anser därför att de försörjningsansvariga myndigheterna bör söka få en uppgörelse med olika berörda företag och intressenter om en ökad ammoniakproduktion inom landet. I anslutning till ferrokromverket i planeras en fabrik för ammoniakproduktion som kan utnyttja överskottsenergi från verket och svensk teknikutveckling. Därigenom motverkas import på ett område - handelsgödsel^ - där prisutvecklingen har varit kraftig. Eftersom mesta delen av ammoniakproduktionen torde bli använd vid en kemisk fabrik i , kan man också få kortare transportsträckor för den färdiga produkten, vilket också begränsar kostnaderna och riskerna vid transporten. Man beräknar att ca ammoniak skulle kunna avsättas på detta sätt. Många skäl kan således anföras för att staten genom besparingar i beredskapsbudgeten för livsmedel m. m. bör besluta att medverka till en ammoniakfabrik i . 1.4 Satsning inom energisektorn Genom att naturgasen först introducerades i , har möjligheter att utvecklas till ett centrum för gasteknologin med allt vad detta kan innebära för sysselsättningen. Detta förutsätter dock att ett svenskt utvecklingsprogram av kvalificerat slag sätts i gång med forskning och utveckling på gasområdet. I ett kortare perspektiv kan naturgasen ge sysselsättning i företag som är beredda att satsa på tillverkning av produkter som har anknytning till naturgasens olika användningsområden. I ett längre tidsperspektiv kan sådana satsningar innebära att dessa företag skaffar sig erfarenheter som ger dem ett kunskapsmässigt försprång av avgörande betydelse den dag naturgasen blir tillgänglig för fler regioner. 1985/86 Genom att utnyttja den expertis som finns vid universitet och högskolor kan A402 det teknologiska kunnandet dessutom ytterligare utnyttjas för att skapa nya användningsområden för naturgasen och därmed också nya arbetstillfällen. I samband med övergången från olja till fasta bränslen måste en till stora delar ny industriverksamhet skapas och stora investeringar göras. Dessa investeringar, som beräknas uppgå till innebär möjligheter till ett betydande tillskott av nya arbetstillfällen inom verkstadsindustrin. En statlig satsning på svensk tillverkning av de produkter som är erforderliga är dock nödvändig för att tillverkningen skall kunna ske inom landet. Denna tillverkning skulle till stor del kunna förläggas i , eftersom här finns både yrkesskicklighet och ledig verkstadskapacitet. På så sätt skulle en viktig industriverksamhet räddas åt , som outnyttjade resurser tas till vara. 1.5 Medicinskt-tekniskt utvecklingscentrum i I västra finns ett stort antal företag med bio-medicinsk eller medicinsk-teknisk inriktning. De är ofta utpräglat forskningsintensiva företag och i stark expansion. Som exempel kan nämnas , Draco, Ferring, Ferrosan, alla i och i . Tillsammans har de en utvecklingspotential i mångmiljardklassen, vilket också motsvarar många hundratal arbetstillfällen. För läkemedelsindustrin är den direkta närheten till ett framstående forskningssjukhus av vital betydelse. Nya läkemedel kan inte utvecklas utan ett intimt samarbete med kliniska forskare. har sedan det blev undervisningssjukhus spelat en viktig roll i dessa sammanhang. Många av sjukhusets kliniker och läkare har på ett avgörande sätt medverkat vid utvecklingen av nya läkemedel som används över hela världen. Högteknologisk och forskningsintensiv industri samarbetar i alla industriländer med universitets- och högskoleforskningen. Läkemedelsföretagen i är som ovan redovisats starkt beroende av forskningsresurserna vid . Även vid bedrivs en omfattande forskning av högtstående internationell klass. Forskningsverksamheten har stor betydelse för utvecklingsprojekt inom regionens läkemedelsindustri. Ett medicinskt-tekniskt utvecklingscentrum (Medeon) etableras nu i . Ett sådant utvecklingscentrum skulle få stor betydelse för näringslivets förnyelse i och möjliggöra ett än närmare samarbete mellan forskningsverksamheten vid , och den inom det medicinsk-tekniska området verksamma industrin. Staten bör medverka till utvecklingen av detta medicinsk-tekniska centrum. I regionen pågår på flera områden arbete i syfte att stödja näringslivets förnyelse. görs ansträngningar för att bygga upp ett Mot. 1985/86 elektronikcentrum och biotekniskt centrum. I har etablerats interna- A402 tionell utbildning såväl genom det internationella sjöfartsuniversitetet som inom ram. Ansträngning görs också för att få ett genombrott med teknikspridning till andra länder. Stiftelsen och driver också en rad betydelsefulla projekt. Dessa utvecklingsinsatser bör på ett aktivt sätt kunna bidra till en förnyelse av industrin och verksamhetens utveckling och bör därför stödjas av statsmakterna. 1.7 Inrättandet av ett investmentbolag för har som beskrivits i tidigare avsnitt drabbats mycket hårt av industrikrisen. Arbetslösheten är här nästan dubbelt så stor som i riket i genomsnitt. finns i regionen en utvecklingspotential som det borde vara av riksintresse att ta till vara. Kommunen har emellertid vid upprepade tillfällen mött svårigheter då det gällt att tillsammans med företag och andra intressenter realisera projekt. Svårigheterna har framför allt gällt att finna vägar för att finansiera projekten. Erfarenheterna från andra delar av landet visar att etablerandet av nya industriprojekt och industriutveckling kan främjas genom regionala/lokala investmentbolag. Vi föreslår därför att ett investmentbolag för , Malmö-Finans, bildas med statligt stöd. Det svenska näringslivet och den svenska industrin är starkt utlandsberoende. Exportindustrin har också tilldelats en ledande roll för landets ekonomiska utveckling. Detta betyder att Malmös geografiska läge är en tillgång för kommunens näringsliv. befinner sig i centrum av största närmarknad . Geografiska fördelar ger dessutom goda möjligheter att utveckla och som ett handelscentrum i norra , knytande samman marknaderna i norr, söder, öst och väst, Grunden för att utveckla den södra landsändans roll som handelscentrum står naturligtvis att finna i ett väl utvecklat kommunikationsnät. har vi vad gäller kommunikationer inom regionen lyckats utveckla väl fungerande kommunikationer. kommun har en väl fungerande kollektivtrafik, pågatåg och bussar sörjer för att förbindelserna mellan de många kommunerna i vårt flerkämiga landsdelscentrum har utvecklats. Ytterligare satsningar för att förbättra trafikförhållanden bör emellertid ske. Det gäller t. ex. en upprustning och elektrifiering av järnvägen MalmöYstad, en förbättring av samt ytterligare väginvesteringar. Om den skånsk-själländska marknaden skall kunna utveckla sina slumrande krafter och i ett internationellt perspektiv effektivisera sitt näringsliv, utnyttja den tyngd den skulle kunna besitta, krävs att regionens båda definitivt knyts samman med en bro mellan och . 1985/86 sådan bro är viktig både för regionen och landet. Regeringen bör därför A402 intensifiera sina ansträngningar att träffa en överenskommelse med danskarna i frågan. 3 Den offentliga sektorn Den offentliga sektom har varit den största näringsgrenen . Antalet anställda i och lokal statlig tjänst har ökat från 37 000 till ca 46 000. Sysselsättningen inom den statliga förvaltningen och de affärsdrivande verken - post, tele, kommunikationerhar dock ökat blygsamt. Nästan hela 1970-talets expansion inom den offentliga sektorn har ägt rum inom den kommunala verksamheten. Denna expansion har inneburit en kraftigt förbättrad service, men också att många människor som förlorat sina arbeten inom t. ex. industrin kunnat få anställning inom kommunen. är därför vart fjärde arbetstillfälle i kommunalt. Den nya politiska majoriteten i driver nu en politik som inriktas på skattesänkningar och minskning av den kommunala verksamheten. Om denna politik får fullt genomslag kommer antalet arbetslösa i att ytterligare öka. kan således förutses en utveckling där den kommunala verksamheten kan möta en del av behovet av arbetstillfällen. Den statliga administrationen är till övervägande del koncentrerad till . Den koncentrationen tycks på nytt ha skjutit fart, vilket strider mot de målsättningar som utgjorde grunden för tillsättandet av regeringens decentraliseringsdelegation. Det uppstår naturligtvis problem, särskilt för de anställda och deras familjer, vid en utflyttning av existerande hela statliga ämbetsverk från . Sådana svårigheter förekommer dock inte på samma sätt när det gäller nyinrättade myndigheter och delar av statliga verk. Endast när synnerliga skäl förekommer för en etablering i bör en sådan ske i sådana fall. och är en region som vid sidan om länsmyndigheterna har väldigt litet av statlig förvaltning. har strukturella näringslivsproblem och mycket stora akuta sysselsättningssvårigheter. Det bör därför vara naturligt att staten när det gäller den egna verksamheten överväger en lokalisering till . Även inom affärsverken bör en utlokalisering övervägas. 4 Fortsatt verksamhet vid beslöt att avveckla den grundläggande tandläkarutbildningen i . Vi motsatte oss det beslutet av regionalpolitiska och utbildningspolitiska skäl. Sedan avvecklingsbeslutet togs har ett omfattande arbete bedrivits med utgångspunkt från utbildningsutskottets skrivningar om utnyttjande av resurserna för annan verksamhet inom det odontologiska området. bibehållen forskning, specialisttandvård och specialistutbildning, vidareut- Mot. 1985/86 bildning samt internationell utbildning finns det förutsättningar för en bred A402 verksamhet vid högskolan även framgent. Vi konstaterar med tillfredsställelse att det anslås oförändrade medel till forskningsverksamheten vid högskolan under kommande budgetår. Detta åtagande bör vara långsiktigt. Då forskning/forskarutbildning, specialistutbildning bibehålls vid , finns reella möjligheter att på grundval av mera långsiktiga prognoser beträffande det framtida behovet av tandläkare även framgent bedriva grundutbildning vid Malmöfakulteten. Inom UHÄ har upprättats en promemoria som visar att det eller finns behov av en utökning av tandläkarutbildningen. En sådan utökning av utbildningskapaciteten bör ske genom en återupptagning av grundutbildningen vid . 5 Ökade arbetsmarknadspolitiska insatser För att kortsiktigt bekämpa den öppna arbetslösheten krävs kraftfulla arbetsmarknadspolitiska insatser. Det gäller beredskapsarbeten, arbetsmarknadsutbildning, tidigareläggning av statliga byggen m. m. Ett statligt projekt som är angeläget ur sysselsättningssynpunkt är det planerade nya polishuset i . Detta projekt bör igångsättas . Även vissa större objekt inom och tekniska högskolan samt i länet bör kunna tidigareläggas. Den industriella utarmningen av och den höga arbetslösheten motiverar enligt vår uppfattning särskilda regionalpolitiska insatser i regionen. stöd bör därför kunna utgå till industrietableringar i . Därutöver bör tilldelas utökade medel för regionala utvecklingsinsatser. En annan åtgärd som verksamt skulle kunna bidra till en utveckling av näringslivet i är ett frisläppande av allmän och särskild investeringsfond för företag i regionen. 7 Inrättande av en sysselsättningsdelegation Närheten till största marknad - Malmö-Köpenhamns-området och den europeiska marknaden inom räckhåll, universitet och teknisk högskola samt en bred och rik yrkesskicklighet i företagen är förutsättningar som borde kunna tas till vara för att återge en expansiv karaktär. För att ta till vara förutsättningarna är det emellertid nödvändigt med kraftfulla och samordnade närings- och arbetsmarknadspolitiska insatser. Det är av nationellt intresse att utvecklingspotentialen i utnyttjas för den industriella förnyelse som är nödvändig om skall 13 kunna ta sig ur den ekonomiska krisen. Till detta skall läggas att alla internationella erfarenheter talar för att A402 storstadsområdena driver på utvecklingen inom stora, angränsande områden och att om denna dynamiska utveckling avstannar, drabbas hela den omkringliggande regionen av tillbakagång. Detta är vad som hänt i och sydvästra liksom i andra storstadsområden. Storstädernas betydelse för hela landets näringslivs- och ekonomiska utveckling är obestridlig. Regeringen bör påbörja ett arbete med att kartlägga utvecklingspotentialen i regionen och de åtgärder som är nödvändiga för att vända utvecklingen mot tillväxt och förnyelse. Ett sådant arbete bör kunna bedrivas inom ramen för en särskild sysselsättningsdelegation och ske i nära samråd med regionala organ och berörda kommuner. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts rörande insatser för att främja sysselsättningen och näringslivets utveckling i . () () () ()