ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902n246 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:N246 och () Forskning om elbilar Fordon som drivs med el är energisnåla, miljövänliga och tysta. De klarar vårt klimat. Det visar bl. a. försök där eldrivna budbilar och mopeder introducerats och fungerar bra när de sköts på rätt sätt. bedriver utveckling och forskning kring elfordon för . Ett flertal nya fordonstyper provas, justeras och finslipas. Detta sker i samarbete med bl. a. STU, och . Intresset för att driva på utvecklingen på detta område har varit ringa i . Att vårt klimat skulle vara något hinder är inte ett hållbart argument, även om det komplicerar något för elbilarna. Elpriserna i medger helt klart att vi skall kunna använda dem. El är mycket gynnsamt att använda i fordon. Introduktion i stor skala av elfordon skulle i mycket liten grad öka de problem som sammanhänger med produktion och distribution av elenergi. Elbilen i tätbefolkade områden skulle ge mycket klara miljöförbättringar i form av mindre avgaser och buller. Batterierna är fortfarande den svagaste länken för elfordon. De är dyra och klarar av kortare körsträckor åt gången. Men med tanke på erfarenheter från utlandet borde elfordon ändå kunna användas mer i . Det finns ovanligt få elbilar i vårt land jämfört med de flesta andra europeiska länder. En elbil betraktas fortfarande som ett ovanligt experimentfordon av de flesta. Elbilar borde avdramatiseras ty rätt använda fungerar de bra . Självklart fordras det mycket av ytterligare forskning och försök innan elbilen är mogen som ett mer omfattande alternativ och konkurrent till de motorfordon som vi använder . Enligt vår mening bör tiden nu vara inne för en ökad satsning på elbilen som ett alternativ till den mer traditionella drivmedelsbilen. Den satsningen borde bestå i ett kraftigt ökat forsknings- och utvecklingsarbete. Utöver STU, m. fl. borde den svenska bilindustrin vara självklar samarbetspartner i detta utvecklingsarbete. Konkurrensbevakningen från de olika företagsenheternas sida borde i detta gemensamma arbete underordnas det gemensamma målet. Staten kan direkt bidra till att stimulera utvecklingsarbetet med elbilen genom att kilometerskatt och accis slopas för densamma. saknar inhemsk bilindustri. Där är accisen på bensin- och dieselfordon, men noll på elfordon oavsett om de är producerade i eller ej. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om utvärdering och forskning om elbilar. () ()
mot · G902n247 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:N247 Per () Verksamheten vid Plast- och gummitekniska institutet I mångå svenska men främst utländska bedömningar av vilka sektorer inom näringslivet som anses stå inför en positiv utveckling, nämns ofta polymerområdet, dvs. verksamheter med plaster och gummi. Inte så sällan gäller att ett eller flera led i produktionskedjan är beroende av polymerdetaljer. I slutprodukten eller i det system som den ingår i finns ofta också delar av polymera material. Den industriella kapaciteten, produkterna och utvecklingen av dessa är således beroende av en fungerande polymerindustri. Det är därför av stor vikt att verksamheter inom alla led för att utveckla och befästa denna ges sådana resurser att en balanserad utveckling kan äga rum. En översiktlig bedömning av volymen av polymerverksamhet inom högskolan mätt i såväl absoluta som relativa tal visar på låga värden. Den faktiska verksamheten svarar således inte till de bedömningar om framtiden som görs. Ett förhållande som är speciellt notabelt i en sektor där utvecklingen går så snabbt. Svensk plymerindustri riskerar att komma på efterkälken. För att bl. a. stimulera till en positiv utveckling har ett plast- och gummitekniskt institut (PGI) bildats. Det är angeläget att bygga ut detta institut, inte minst då det gäller dess sammanhållande och administrativa kapacitet. Även om satsningar då det gäller grundläggande forskning såväl som övrigt utvecklingsarbete bör samordnas via PGI, så måste behovet av forskning och forskarutbildning utanför PGI övervägas. Mot bakgrund av det behov som en önskad positiv tillväxt av den svenska polymerindustrin skapar, även om i och för sig den nuvarande omfattningen är skäl nog, så måste en förstärkning av forskningen och forskarutbildningen ske inom detta ämnesområde. En sådan förstärkning kan inte utan stora svårigheter förläggas utanför en etablerad högskola. Det är även angeläget att en nära, öppen och okomplicerad kontakt kan hållas till industrin, inte minst därför att för industriella tillämpningen måste företagen hålla en kvalificerad utvecklingsverksamhet. Omständigheterna är då sådana att en förläggning till högskolan i måste vara ett bra alternativ. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i 1 1985/86. motionen anförts beträffande den fortsatta verksamheten m. m. vid Mot. 1985/86 Plast- och gummitekniska institutet [2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande den fortsatta uppbyggnaden av forskningen och forskarutbildningen inom polymerområdet m. m.1] P. O. () ' 1985/86:Ub709.
mot · G902n248 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:N248 m. fl. (fp) markpolitik Med hänvisning till vad som anförts i motion I985/86:Jo306 föreslås att hos regeringen begär att domänverket inriktar sin markpolitik på utförsäljning av mark för ca 400 milj. kr. () ()
mot · G902n249 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:N249 m. fl. En översyn av prissättningssystemet Med hänvisning till vad som anförts i motion I985/86:L234 hemställer vi att uttalar sig för att prissättningssystemet blir föremål för en översyn. () ()
mot · G902n250 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:N250 och () Sparbankernas kapitalförsörjning Sparbankerna är , alltsedan 1969 års samordnade banklagstiftning, en fullvärdig konkurrent på den svenska bankmarknaden. Sparbankerna får bedriva verksamhet på alla marknader med utgångspunkt från samma villkor vad gäller övriga bankinstitut. Detta har inneburit en markant förändring i kreditgivningens struktur. Bottenlån för fastighetsfinansiering har successivt flyttats över till särskilda hypoteksinstitut. Utlåningen har i stället i ökande grad placerats i krediter som i sparbankslagens mening inneburit större risker och därmed större krav på bundet kapital. Ökat risktagande i sparbankslagens mening och det därmed ökande kapitaltäckningskravet har befordrat konkurrensen på bankmarknaden. Det är emellertid inte möjligt för något bankinstitut att i tillräcklig grad möta kravet på ökat eget kapital enbart genom överskott i bankrörelsen. Denna utveckling har medfört särskilda problem för sparbankerna som saknar instrument, exempelvis i form av affärsbankernas möjligheter till aktieemissioner, för att på annat sätt trygga försörjningen av eget kapital. Det är för sparbankernas fortsatta utveckling nödvändigt att tillskapa ett instrument som tillför sparbankernas balansräkningar nytt riskkapital. I annat fall finns det en uppenbar risk att den sunda konkurrensen på kreditmarknaden påtagligt minskar. Vid remissbehandlingen av Svenska sparbanksföreningens skrivelse till regeringen angående möjlighet att tillföra externt riskkapital till sparbank stöddes förslag av bl. a. bankinspektionen, , försäkringsbolagen m. fl. Konkurrenterna på bankområdet avstyrkte förslaget med motivering att införande av en garantikapitalmodell skulle innebära att sparbankerna kom i åtnjutande av vissa skattefördelar. Mot detta kan invändas att varje förslag rörande finansieringsformer för ett bankinstitut bör behandlas för sig och efter de förutsättningar som gäller för bankinstitutets företagsform. förslag rörande garantikapital och garantifondbevis har av regeringen hänskjutits för behandling av kreditmarknadskommittén. Frågan är emellertid av så allvarlig karaktär och en lösning på sparbankernas problem med egenkapitalförsörjning så angelägen att det är nödvändigt att förslaget behandlas i särskild ordning. För att ytterligare belysa allvaret i frågan kan nämnas att beräknar att det genomsnittliga kapitalutnyttjandet i sparbankerna kommer , även om möjligheterna att ta upp förlagslån utnyttjas helt. Detta innebär att flera mycket stora sparbanker inom kommer att slå i taket om någon lösning på problemet inte erbjudits eller alternativt radikalt ändrar verksamhetsinriktning och återgår till att i mycket hög grad ägna sig åt långfristig mindre riskfylld kreditgivning för fastigheter. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär att frågan om sparbanksförsörjning med eget kapital utreds i särskild ordning. () () 1985/86 N250
mot · G902n252 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:N252 () Stöd till linodlingen i Linblomman är landskapsblomma. Och det inte utan anledning. var utsökta linnevaror efterfrågade ute i och man levererade till de europeiska hoven. Det har vuxit fram ett stort intresse i för odling och beredning av lin. Särskilt i där man också satt i gång odling i mindre skala. är efterfrågat och brist föreligger vilket svårigheten att få svenskt lin till den vackra vävnaden i plenisal vittnar om. har uttryckt sig positivt om stöd till linproduktion. Chefen för industridepartementet har också tillsatt en utredare med uppgift att titta på frågor om inhemsk odling och beredning av lin. Eftersom intresse, kunskap och tradition finns i borde detta landskap och i synnerhet i första hand ägnas uppmärksamhet. har också sin plats i debatten om alternativ odling. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stöd till linodling i .
mot · G902n253 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:N253 m. fl. (s) De regionala utvecklingsfonderna och jämställdhetsarbetet De regionala utvecklingsfondernas mål och verksamhet regleras genom avtal mellan staten och landstingskommuner, i vissa fall kommuner. Utvecklingsfonderna har alltsedan starten lagt stor vikt vid att på olika sätt främja nyföretagande. Det är angeläget att denna typ av insatser ges stort utrymme i fondernas verksamhet. har uttalat att regeringen vid överläggningar med de regionala huvudmännen för utvecklingsfonderna bör verka för att det vid varje utvecklingsfond utses en jämställdhetsansvarig tjänsteman. Det bör mot bakgrund av detta beslut åligga varje utvecklingsfond att se hur resurser avsätts och hur metoder utvecklas som bidrar till att underlätta kvinnligt företagande. Kvinnors erfarenhet, kompetens och kunskaper är angelägna att ta tillvara inom alla samhällets områden. Ett sätt att vidareutveckla kvinnligt företagande vore att utvecklingsfonderna bildade ett nätverk för kvinnliga företagare. Syftet med detta nätverk är då en möjlighet till erfarenhetsutbyte och affärskontakter, ökade kunskaper samt ett stöd för kvinnorna i deras roll som företagare. Nätverket skulle då vara öppet för alla kvinnor med intresse för eget företagande och bestå av företagare med lång erfarenhet, nystartade, bank- och revisionssbyråer, kvinnor som planerar att starta eget osv. Utvecklingsfonderna bör vidare medverka till att temakvällar arrangeras regelbundet inom olika ämnesområden, exempelvis marknadsföring, försäkringsfrågor och budgetering. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bildandet av kvinnliga nätverk inom de regionala utvecklingsfonderna.
mot · G902n254 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:N254 och () Inrättande av allmänna patentbyråer Förutsättningarna för att exploatera en uppfinning är i allmänhet större om man patentsökt sin uppfinning. Det är därför viktigt att inte enskilda personer blir berövade sin uppfinning genom ett dåligt patentskydd. Det borde därför ligga i samhällets intresse att hjälpa de medborgare som inte har möjlighet att själva klara av en patentansökan. Likaväl som samhället hjälper obemedlade genom allmänna advokatbyråer så borde det även finnas allmänna patentbyråer som hjälper personer att skydda sina uppfinningar. Byråerna skulle kunna finnas i anslutning till utvecklingsfonderna och ingå som en del av deras verksamhet. Fonden skulle även kunna medverka till en bedömning av värdet att produkten patentskyddas. För människor med ringa eller ingen erfarenhet alls av patent eller mönsterskydd skulle en liknande byrå kunna vara till stor nytta. Många bär goda idéer inom sig men vill inte avslöja dem med tanke på att de snabbt kan exploateras av någon utomstående. Med stöd av ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär en utredning om inrättande av allmänna patentbyråer.
mot · G902n258 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:N258 (vpk) Återupptagande av driften vid Basttjärnsgruvan På stålhandelsmarknaden finns det nu en stark trend att köpa så billiga råvaror som möjligt. kommer detta att slå tillbaka och krav på ren råvara kommer att resas. I skrotet finns ofta stora mängder spårämnen och det är endast handelsstålverken som kan använda detta skrot obehindrat. Dessa spårämnen anrikas fortlöpande i skrotet som blir kvalitetsmässigt sämre och sämre. De mindre handelsstålverkens minskade skrotanvändning kan inte med säkerhet utnyttjas av specialstålverken, som har betydligt högre kvalitetskrav än vad det sämsta skrotet i handelsstålverken kan uppvisa. För specialståltillverkning behövs många olika fina stålkvaliteter, och i finns många gruvor som har rena väl lämpade för framställning av kvalitetsstål. I de stora industriländerna har man tagit betydligt mer hänsyn till försörjningsaspekten än , som intagit en passiv hållning. I länder med en situation som liknar (t. ex. och ) har man starkare betonat vikten av ökad förädling och intensivt utnyttjande av egna mineraltillgångar. gav regeringen kommerskollegium i uppdrag att i samverkan med överstyrelsen för ekonomiskt försvar och statens industriverk utreda användningen av metaller och från i svenskt näringsliv i syfte att visa på andra leverantörsländer. Detta talar för att man åter skulle öppna Basttjärnsgruvan, som innehåller manganmalm och som inte har någon inblandning av kalk, vilket är en viktig fördel. Dessutom är järnmalmen av så hög kvalitet som . På så sätt skulle man minska beroendet av manganmalm från andra länder, bl. a. från . Från vpk:s sida har vi också föreslagit placering av ett järnsvampverk i Bergslagen. I den bilden passar Basttjärnsgruvan in med dess höga halt av järnmalm. Avsättningen från järnsvampverket skulle då också trygga råvarutillgången för och järnverk. Vårt förslag skulle skapa många arbetstillfällen för en hårt drabbad kommun som . Det skulle ha stor betydelse för kommunens fortsatta möjligheter att utvecklas som självständig kommun. Vid nedläggningen av Basttjärnsgruvan var ca 70 personer anställda och man hade en brytningskapacitet på malm . Då beräknades att malmen skulle räcka , men man var inte färdig med prospekteringen och därför kan man inte säga hur mycket malm eller vilka mineraler som finns kvar. Med hänvisning till det anförda hemställs N258 att hos regeringen begär att åtgärder skall vidtas för att återuppta driften vid Basttjärnsgruvan.
mot · G902n259 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86 :N259 (vpk) Förstatligande av silverfyndigheten i I finns största silverfyndighet. har tillskansat sig äganderätten till mineralfyndigheten. vill bedriva gruvbrytningen i dagbrott. Regeringen har gått bolaget till mötes. Dessutom skall bolaget satsa 50 milj. kr. för att åtgärda gamla avfallsmagasin och 9,5 milj. kr. på de samhällsförändringar som krävs av på grund av silverbrytningen. har klargjort att de inte avser att börja brytningen av silvret. De motiverar detta med att regeringen ställt hårda krav. I själva verket beror det på att silverpriserna är låga. för ett spel med myndigheter, kommun, samhällets befolkning och de arbetande som insats. De har tvärtemot vad de säger en idealsituation. De har fått allt av regeringen. Dagbrott, avfallsmagasin, små krav på miljöåtgärder med tanke på vad gruvbrytningen i sig själv med dagbrott och en tömd sjö innebär. Kommunen får bära merparten av kostnaderna för samhällets insatser. Bolagets ansvar för miljö och människor är inte särskilt stort. Bolagets handlande är anmärkningsvärt från många utgångspunkter. Det måste nu klargöras att har förverkat sin rätt till att bryta silverfyndigheten i . En nationalisering är enda utvägen för att komma till rätta med ansvaret för mineralfyndigheten, miljön och de arbetande. Kravet på nationalisering är ingen nyhet. yttrade vid sin första riksdag följande: Där gäller det en egendom, om vilken ingen människa kan säga, att den bör tillhöra en enskild person. Där gäller det vad som finns nedlagt i våra berg, i det svenska folkets gemensamma jord, det gäller att på alla sätt låta detta komma det allmänna till godo. En nationalisering skulle även kunna innebära att miljöåtgärder kan vidtas i en helt annan omfattning. a. genom att effektivt förhindra ytterligare tungmetallutsläpp från de gamla avfallsmagasinen. Dessutom skulle en effektivare miljöbevakning av det nya avfallsmagasinet vara en vinst. Den väg som skall dras rakt genom samhället på bolagets begäran kan vid en nationalisering förläggas utanför samhället. kan under inga omständigheter skylla på regeringens åtgärder för att de inte öppnar silvergruvan. Regeringens måttliga krav är bingo för bolaget. Bolagets uppträdande är i stället en utpressning för att få ännu fördelaktigare villkor hos koncessionsnämnden. Det är dessutom en grov spekulation i silverpriset, där avvaktar lämpligaste tidpunkt för Mot. 1985/86 att öppna gruvan. 150 arbetstillfällen står på spel. tar N259 inget ansvar för detta. Det är närmast en självklarhet, när företag uppträder så ansvarslöst, att mineralfyndigheter skall tillhöra samhället och att vinsterna av deras användning skall komma hela folket till del. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag om att silverfyndigheten i nationaliseras i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · G902n261 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:N261 () Avveckling av särbestämmelser för tekoprodukter vad gäller bestämning av ursprungsland infördes geografisk ursprungsmärkning av kläder. Ursprungsmärkningen är obligatorisk och märkningen skall vara varaktig. har inom utretts huruvida märkningen obligatoriskt skall ha genomförts innan varan passerar svensk gräns. Utredningen gav vid handen att så inte skulle behöva ske, utan märkningen föreslogs även fortsatt vara obligatorisk fr. o. m. när varan överlåts från näringsidkare till konsument och motsvarande. Det underliggande motivet till den geografiska märkningen var att om alla kläder var märkta skulle konsumenterna i högre utsträckning än tidigare välja svensktillverkade kläder. Importens andel av tillförseln har dock ökat och uppgår nu till . Om någon slutsats över huvud taget kan dras så synes den geografiska ursprungsmärkningen tvärtemot avsikten ha gjort importerade kläder särskilt populära och efterfrågade. infördes emellertid nya regler för hur varors ursprung skall bestämmas. De grundläggande kriterierna för vara som framställs genom bearbetning i mer än ett land, är att den får nytt ursprung om den bearbetats vänsentligt, dvs. så att den efter bearbetning klassificeras enligt nytt tulltaxenummer (nummerväxlingsregeln) eller att bearbetningen lett till att värdet ökat, så att värdet utgör största delen av varans värde (värderegeln). I vissa fall anses en bearbetning inte vara väsentlig även om värderegeln eller nummerväxlingsregeln är uppfylld. Exempel på sådan enkel bearbetning framgår av TFS 1984:47. har därtill införts särbestämmelser för textilvaror innebärande att för tekovaror med tulltaxa TFH 1:1 värderegeln inte skall tillämpas som ett kriterium på att en bearbetning varit avgörande för en varas form och beskaffenhet. Dessa regler fyller ingen annan funktion än att vara administrativa importhinder. I vissa fall kan de också vara rent vilseledande för konsumenten. Ett i av pakistansk väv sytt lakan får finsk ursprungsbeteckning vilket missleder konsumenten. Särregler försvårar handeln och utgör ett hinder för en inom givna ramar väl fungerande handel. De särregler som gäller för tekoprodukter vid fastställande av ursprungsland bör därför avvecklas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs N261 att av regeringen begär avveckling av de särskilda regler som gäller vid bestämning av ursprungsland för tekoprodukter.
mot · G902n262 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:N262 () Ändrade riktlinjer för domänverkets verksamhet Lönsamhetskravet åberopas av domänverket, när man vill avverka fjällnära skogar och när man vill lägga ned företag. Målet för samhällets näringspolitik borde enligt vara att all verksamhet underordnas kravet på god miljö och goda förhållanden för människorna. Den statliga företagsamheten borde gå i spetsen för en sådan utvecking. Människorna som bor i har berättigade krav på att den skogsråvara som skördas i deras bygd förädlas av dem själva. Sämasågen bör alltså återuppbyggas. Eftersom den också var lönsam borde regeringen kunna förmå domänverket att göra detta också utan ändring i domänverkets instruktion. Enligt budgetpropositionen (bil. 14 s. 196) är målet för verksamheten vid domänverket att på lång sikt åstadkomma bästa möjliga ekonomiska utbyte. Detta mål är alltför snävt och ger icke önskvärda resultat för samhället och naturen. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i riktlinjerna för domänverkets verksamhet att hänsyn till naturen och människan överordnas kravet på ekonomiskt utbyte.
mot · G902n266 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:N266 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Jo738 hemställs att hos regeringen begär att förslag föreläggs om införande av regler om hänsyn till naturvårdens krav i gruv- och minerallagstiftningen samt att motionen överlämnas till minerallagssakkunnigkommittén. () () hr/and (fp) () () () ()
mot · G902n267 · 1986-01-23 00:00:00 — [10. att beslutar hos regeringen begära förslag om befrielse från löneavgift för . av egenföretagarnas inkomster i enlighet med det anförda,1] [11. att beslutar hos regeringen begära förslag om sänkt preliminär B-skatt till av föregående års slutliga skatt,1] [12. att beslutar att den tidigare möjligheten till särskild skattereduktion för mindre aktieutdelningar återinförs,1] [13. att beslutar hos regeringen begära utredning och förslag om principer för ATP-avgiften så att avgift motsvaras av pensionsförmån för låginkomsttagare i enlighet med det anförda,2] ' 1985/86:Sk288. 2 1985/86:Sf284. [14. att beslutar att hos regeringen begära förslag om återställande av regler för arvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattning,1] [15. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts beträffande begränsning och koncentration av företagens uppgiftslämnande till myndigheter,1] [16. att beslutar hos regeringen begära en översyn av reglerna om skyldigheten för företagsledare m. fl. i fåmansföretag att avge deklarationsblankett 10.'] () () . Åsling (c) . () () () () (c) () P.-O. () ' 1985/86:Sk288.
mot · G902n268 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N268 m. fl. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1985/86:A246 föreslås att hos regeringen begär förslag till en långsiktig förnyelse av industrin och industriarbetet och framlägger en plan för 100 000 nya industrijobb enligt de riktlinjer motionen anger. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1985/86 N268 275 1 1985/86.