ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902n329 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N329 och () Teknikupphandling av kontorsprogramvara Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Fi411 hemställs att hos regeringen begär förslag om upphandling av kontorsprogramvara i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G902n330 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N330 m. fl. Kollektiva försäkringar i facklig regi Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:A748 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kollektiva försäkringsformer. () () (m) () () () Per ()
mot · G902n401 · 1986-01-10 00:00:00 — Förläggning av en etanolanläggning till 1985/86 N401-406 Försöksverksamhet med utvinning av alkohol i form av etanol eller metanol för användning som motorbränsle bedrivs på många olika håll i världen. I vad gäller sådan utvinning baserad på vegetabiliska råvaror kan framhållas följande. Som råvaror vid utvinning av etanol kan användas spannmål, såsom t. ex. majs, vete, ris och durra, men även andra jordbruksprodukter, som potatis, sockerbetor, sockerrör, sojabönor och maniok. Som råvaror vid framställning av metanol kan användas bl. a. spillved och torv. Ur vissa produkter kan både etanol och metanol utvinnas. I vad gäller utvinning av motoralkohol ur vegetabiliskt avfall, såsom halm, potatisblast m. m., bör framhållas att sådan framställning är mera komplicerad än den som är grundad på råvaror, som t. ex. spannmål eller rotfrukter. Halm och potatisblast innehåller nämligen - liksom många liknande avfallsprodukter - en mera svårbearbetad form av cellulosa. Det är dock tekniskt möjligt att framställa motoralkohol ur vegetabiliskt avfall, som t. ex. potatisblast, men metoderna härför är ännu inte tillräckligt utvecklade för att kunna ge ekonomiskt tillfredsställande resultat. För alkoholutvinning ur potatisblast och liknande avfallsprodukter krävs utöver vad som erfordras, när t. ex. spannmål utnyttjas som råvara, ett extra tillverkningssteg, s. k. hydrolys, innefattande en mekanisk finfördelning av materialet, vilken är relativt energikrävande. Beträffande potatisblast är två olika metoder möjliga att tillämpa, nämligen förgasning och jäsning, som ger slutprodukterna metanol resp. etanol. I har man på initiativ av och gjort en utredning som visar att det i finns råvaror för produktion av ca etanol från ca spannmål . Studien visar också att ur riskperspektiv är mycket intressant och att en anläggning borde ligga i närheten av . Det finns ett betydande spannmålsöverskott, och intresset för sockerbetsodling är stort, varför den första fullskaleanläggningen bör förläggas till . Ett program för introduktion av etanol i bör upprättas. Etanolens införande är främst ett led i att minska vårt oljeberoende. Med anledning av att regeringen nu tänker fortsätta att bygga ut etanoltillverkningen anser jag att nästa anläggning bör förläggas till och motiveringen till detta har jag angivit tidigare i motionen. har alltsedan Östgötagruppen för etanolutvinning ur 1 1 1985/86.3 sami. lantbruksråvaror pekat ut sorn lämplig ort för lokalisering av Mot. 1985/86 etanolfabrik på olika vägar sökt förverkliga denna idé. Kommunen har N401 därvid bl. a. engagerat för utredning om lokaliseringsförutsättningar för en etanolfabrik i . Det bör understrykas det stora värde en etanolfabrik skulle få för och bygden däromkring. Etanolfabriken har därtill en mängd sidoeffekter. Dels i form av de varor som fås som biprodukter vid produktionen, dels de väsentligt förbättrade förutsättningarna som den ger för jordbruks- och transportnäringarna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att en kommande etanolanläggning förläggs till .
mot · G902n404 · 1986-01-15 00:00:00 — m. fl. Utbyggnad av minikraftverk, m. m. Energiminister har tillsatt en utredning om säkerheten kring de många dammarna i landet. Att detta behövs visade höstens översvämningar i . Men frågan är om alla dessa dammar, som inte används, skall få ligga obrukade. Om det i anslutning till dammarna byggdes minikraftverk skulle en effekt troligen bli att dammarna sköttes bättre. Den viktigaste effekten är dock det energitillskott som en utbyggnad av minikraftverk vid dessa dammar skulle ge. genomfördes en damminventering i . Den tog sikte på att hitta de dammar som kunde vara riskdammar vid översvämningar. Det finns 400 regleringsdammar. Omkring två tredjedelar av dessa ägs av medlemmar i . Dessa undersöktes inte närmare. Redan en preliminär genomgång av undersökningen för resterande dammar visar att det är betydande mängder elenergi som skulle gå att utvinna utan några nämnvärda ingrepp i naturen. Det finns turbintyper som kan generera elström till rimliga priser även vid låga fallhöjder. Det som hämmar en utbyggnad är dels den tämligen rika tillgången på el . Detta är av stor betydelse för de stora kraftproducenterna som inte ser någon anledning att bygga ut de små möjliga fallen. Dels handlar det om de många enskilda vattenägare som inte anser sig ha råd att satsa på så långsiktiga projekt det här handlar om. Problemen i båda fallen handlar om bristande lönsamhet på kort sikt. är en utbyggnad av stort samhällsekonomiskt intresse. Om samhället skall stimulera utnyttjandet av alla dessa oanvända dammar genom att ge högre anläggningsbidrag eller genom att skapa garantier för elkraftsdistributörerna att få sitt överskott sålt, det får utredas. Frågan är av så stort samhällsintresse att det bör prövas om det vore lämpligt att skapa ett slags dammarnas motsvarighet till skogsvårdslagen som tvingar skogsägarna att vårda och bruka sin skog. En utbyggnad skulle också kunna ge arbeten i drabbade bruksorter genom nytillverkning och reparationer av gamla turbiner. Det skulle också ge arbete vid anläggningen. En särskild studie bör göras för att undersöka kostnaderna för en utbyggnad av minikraftverk och utvärdering av utfallet av elström. Det vore lämpligt att ge dammriskutredningen tilläggsdirektiv att se till att en sådan studie görs i för att hitta en modell för liknande undersökningar på andra håll, för att skapa handlingsberedskap inför Mot. 1985/86 framtiden när det gäller vår elförsörjning. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen anhåller att dammriskutredningen får i uppdrag att också undersöka kostnaderna för att bygga ut minikraftverk och utvärdera utfallet av elström i dammar och att en förstudie görs av dammarna i . () ()
mot · G902n405 · 1986-01-16 00:00:00 — Motion till 1985/86:N405 och (c, fp) Etanoltillverkning i 1 energiproposition aviserades en särskild parlamentarisk kommitté för att närmare studera förutsättningarna för ökad användning av alternativa drivmedel. tillsattes en sådan kommitté (I 1985:02). Regeringen aviserar i årets budgetproposition att kommittén skall få tilläggsdirektiv att med förtur behandla frågan om etanol ur spannmål för användning som drivmedel. i har tagit fram ett material som belyser länets förutsättningar för lokalisering av etanoltillverkning. Följande skäl talar för lokalisering till : - länet har en stor överskottsproduktion av spannmål - länet har ett centralt geografiskt läge i den mellansvenska regionen med tanke på eventuella råvarutransporter - länet har ett kunnande om etanoltillverkning genom Suprafabriken i - länet har största foderfabrik i - länet har haft en negativ sysselsättningsutveckling . Prognoserna visar också på en fortsatt sysselsättningsminskning Tilläggas kan att både och har mycket goda kommunikationer, tillgång till järnväg och hamn inom nära avstånd från detaljplanerad industrimark. I båda orterna finns också god tillgång till fjärrvärme. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts angående lokaliseringen av etanolfabrik till .
mot · G902n406 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86:N406 och () Jordbrukets beredskap för störningar i elproduktionen Delar av vårt land har drabbats av stora avbrott i elförsörjningen till följd av vädret. Detta är i och för sig inget nytt eftersom det förekommit tidigare. Verkningarna tycks dock för varje gång bli större och större. Orsaken till detta är ett allt större beroende av el och teknik. Jordbruksproduktionen drabbas särskilt hårt beroende på dels den ökade teknikanvändningen, dels att produktionen specialiserats mer och mer. Det förhållandet att landsbygden också är mer utsatt för naturens krafter när det gäller elförsörjning bidrar också till ökade avbrott. Avstånden gör att det tar förhållandevis för abonnenterna att få avbrotten reparerade. Lidande eller olägenheter för djuren kan också inträda vilket tillsammans med kravet på att jordbrukets produktion långsiktigt måste garanteras gör att kriser av detta slag måste förebyggas. I sista hand gäller det vår livsmedelsförsörjning i kris- och krigssituationer. Inom jordbruket finns en etablerad blockorganisation för jordbrukets beredskap vid kris- eller avspärrningssituation. Inom ramen för denna organisation borde en genomgång och organisation av jordbrukets beredskap för elavbrott utredas. De åtgärder som måste lösas är att reservkraft finns för att garantera livsbetingelserna för djuren och produktionen. Statliga åtgärder för att fullgöra detta bör också prövas, t. ex. någon form av statsbidrag eller avskrivningsregler för att garantera att reservkraftverk finns. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär utredning av frågan om jordbrukets beredskap för avbrott och störningar i elproduktionen.
mot · G902n407 · 1986-01-17 00:00:00 — Motion till 1985/86 :N407 och () Fullskaleförsök med framställning av etanol ur spannmål etablerades en försöks- och demonstrationsanläggning för utvinning av etanol m.m. ur spannmål. Intressenter i detta företag, , är SLR, , Västsvenska Lantmän och Kungsörnen. Anläggningen planerades för förutom etanol även för produktion av koldioxid och foder (proteinfoder och kli). kompletterades projektet med en stärkelselinje, vilket i hög grad utökat produktionen av stärkelse och foder. Anläggningen lokaliserades till . Vid sidan av Agroenergis anläggning har dessutom AGA Gas uppfört en anläggning för mottagning och vidarebearbetning av koldioxid. Smärre tilläggsinvesteringar har också gjorts av Västsvenska Lantmän och Kungsörnen för att ta emot foderproduktion, resp. leverera färdigt mjöl. Den totala investeringen som hänger samman med projektet uppgår till ca 60 milj. kr. De erfarenheter som vunnits av den verksamhet som bedrivits visar på goda resultat. Enligt vår bedömning torde det vara möjligt att på rent marknadsekonomiska grunder kunna fatta beslut om att starta en fullskaleanläggning i för tillverkning av teknisk sprit. Regeringen har beslutat anslå 15 milj. kr. för att projektera ett fullskaleförsök med framställning av etanol ur spannmålsråvara. När vi noterar detta, vill vi - mot bakgrund av vad som anförts - påpeka vikten av att den i befintliga försöksanläggningen tas i anspråk för den verksamhet som regeringen vill initiera. Vid Agroenergi i finns erfarenhet och där finns värdefull kunskap som redan har vunnits. Det är därför naturligt att denna försöksanläggning utvecklas till den första fullskaleanläggningen på detta område i . Ur samhällsekonomisk synpunkt är det angeläget med ett effektivare resursutnyttjande av befintliga anläggningar än uppförande av nya på annan ort. Omfattningen av redan gjorda investeringar talar entydigt för denna ståndpunkt. bör därför göra ett uttalande av denna innebörd. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokaliseringen av ett fullskaleförsök med fram 1985/86 N407414 ställning av etanol ur spannmålsprodukter ur spannmålsråvara till Mot. 1985/86 i . () ()
mot · G902n408 · 1986-01-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:N408 m. fl. Den framtida användningen av kärnkraft Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Jo708 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om användning av kärnkraft . L. () i () ()
mot · G902n410 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:N410 m. fl. (s) Fiberråvaror för industrin Medan marknaden för olika sorters fiberskivor inte utvecklats nämnvärt har svenskt papper (och papp) allt bättre befäst sin ställning på världsmarknaden. För det svenska samhället blir sysselsättningen inom industrin allt värdefullare. Pappersindustrin har fördelen att innebära mycket sysselsättning alltifrån skörden eller utvinningen av fiberråvara till utlastningen av färdigt papper. Den råvarubas som gett svenskt papper en stark ställning har utvunnits ur skogen som långfibrig massa ur tall och gran. I allt högre grad blandas nu med fördel den långfibriga massan ut med förutom returpapper kortfibrig massa av lövträ. Kortfibrig massa kan numera också åtminstone teoretiskt förstärkas med fibrer av plast, glas- eller mineralull. Den svenska pappersindustrin torde nu vara utbyggd så långt tillgången på gran- och tallskog medger. En framtida utveckling beror av hur långt tekniken kommer att uvecklas mot en ändrad råvarubas. Man har länge befarat att en ökad eldning med flis eller pellets i olika former skall medföra att värdefull industriråvara eldas upp. Det finns skäl att vara uppmärksam härpå. av skogsavfall kan tills vidare eldas, men man kan sätta i fråga om även sådant kommer att kunna användas som råvara inom industrin. Även torven kan måhända bli en viktig fiberråvara för papper, för filter och liknande. Halm användes förr för framställning av fint papper. Kan också den bli en framtida råvara för fiberindustrin? Möjligen måste också s. k. energiskog bli pappersråvara. Det görs nu stora investeringar i anläggningar för eldning med flis och liknande. Vissa överskott kommer säkerligen att kunna eldas, men frågan är hur långt man kan gå därmed om man inte vill rubba grunden för en värdefull industri. Marknadsekonomiska instrument fungerar inte för detta urval, eftersom pappersindustrin ofta trängs av internationella konjunkturer medan energileverantörer vanligen har en tryggad monopolställning. Därför är det nu nödvändigt med någon sakkunnig avvägning av hur tillgängliga fiberråvaror skall användas för att industrins råvarubas skall vara någorlunda tryggad. Frågan brådskar, eftersom man i energiförsörjningen men även i industrins behov av fiberråvara kan se en utveckling möjlig för svenskt jordbruk. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att begär att regeringen, lämpligen genom statens industriverk, låter göra en prognos för industrins behov av fiberråvaror och hur långt eldning med sådana produkter kan tillåtas utan att industrins utveckling störs av råvarubrist. () () ()
mot · G902n414 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:N414 m. fl. (s) Etanolproduktion i har i proposition 1985/86:100 fått tilläggsdirektiv att klarlägga de tekniska och ekonomiska förutsättningarna för att framställa etanol grundad på spannmål i en fullskaleanläggning. Denna uppgift skall kommittén behandla med förtur. 15 milj. kr. har anvisats för att täcka kostnaderna under nästa budgetår. En lokalisering av fullskaleanläggning till södra , och då i första hand , skulle väl kunna motiveras. För det första skulle spannmål kunna hämtas från i första hand, , och . För det andra skulle en nylokalisering av fullskaleanläggningen ligga helt i linje med regeringens strategi för att vända utvecklingen i Bergslagen. Lokaliseringen skulle innebära ny sysselsättning och möjlighet till att konstruktivt använda befintligt industriområde, tidigare helt disponerat av . Lokaliseringen skulle också innebära att ny teknik tillförs området, vilket också ligger i linje med bl. a. de utbildningssatsningar som bl. a. görs på övertalig personal från . att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokalisering av en fullskaleanläggning för etanolproduktion till kommun. () () () ()
mot · G902n415 · 1986-01-23 00:00:00 — m. fl. (s) Åtgärder mot el- och teleavbrott 1985/86 N415-423 I samband med inträffade händelser har vårt samhälles känslighet för avbrott i el- och teleförsörjningen prövats. Brister som orsakar problem för befolkningen har därvid uppdagats. Bland de inträffade händelserna kan nämnas transformatorolyckan i , där stora delar av vårt land mörklädes. Stormar har härjat vid olika tillfällen och på olika platser i vårt land. Översvämningar har fördärvat vägar och egendom. har både ost- och utsatts för snöoväder som gjort många utan elström och telefon. Detta drabbar samhället på en mängd områden. Lantbrukare får svårt att mjölka sina kor. Industrin blir utan elförsörjning. Det blir problem med eluppvärmda bostäder osv. En samhällsgrupp som särskilt bör uppmärksammas är de äldre och de handikappade som ofta har en begränsad rörelsefrihet. Dessa människor är helt beroende av el för uppvärmning och matlagning samt telefon för kontakt med omvärlden vid sjukdom eller olycka. Värst drabbade är de som bor utanför tätbebyggda områden. Detta visar också på vårt samhälles känslighet och sårbarhet i en krigssituation. Människors säkerhet vid avbrott i el- och teleförsörjningen är en angelägenhet för hela samhället. Åtgärder behöver vidtas för att förhindra sådana avbrott. Detta kan åstadkommas genom förbättringar av distributionsnäten och säkrare anläggningar. Ledningar kan göras motståndskraftigare och dras i mark i större omfattning än . Man bör mera utnyttja trådlös teleteknik och ha fler reservaggregat. Samhället har ansvaret för räddningstjänsten. Som ett led i denna räddningstjänst bör säkerheten vid avbrott i el- och teleförbindelserna ses över med syfte att utarbeta förslag till åtgärder för förbättringar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av medborgarnas säkerhet vid el- och teleavbrott. () () 1 1985/86.
mot · G902n416 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:N416 och () Åtgärder mot elavbrott och därefter (nyårsdagen 1986) drabbades nästan 30 000 elabonnenter i mellersta och norra av elbortfall till följd av ett ovanligt svårt snöoväder. och natten föll blötsnö i området. Den blöta snön tyngde ner trädgrenar, som kortslöt och skadade ledningarna. Genom en omfattande reparationsinsats kunde flertalet abonnenter återfå strömmen . Några tusental abonnenter fick emellertid vänta på strömmen under ytterligare . De värst drabbade - några hundratal abonnenter - återfick strömmen först . Konsekvenserna av elavbrottet blev - såvitt kunnat bedömas förhållandevis lindriga. Störst torde problemen ha varit för de djurhållande lantbrukare som ej hade tillgång till reservkraft. För många var även bostadsuppvärmningen och vattenförsörjningen problematisk. Att döma av efterfrågan på den social- och vattenjour som berörda kommuner upprättade fr. o. m. tycks de flesta dock ha löst problemen genom egen försorg. Endast ett fåtal personer efterfrågade dessa tjänster. Att konsekvenserna trots allt inte blev större sammanhänger till stor del med att temperaturen under de aktuella dygnen höll sig . Vid lägre temperatur hade omfattande frostskador kunnat uppstå, bl. a. i VA-systemen. Vidare hade problemen med bostadsuppvärmningen blivit akuta. Ett par anmärkningsvärda erfarenheter förtjänar att omnämnas. För det första saknade sjukhemmet i annan reservkraft än ett par batterier för nödbelysning. Sjukhemmet, som har 64 vårdplatser, saknade ström under . sjönk temperaturen i anläggningen med ca . Det största problemet var dock avsaknaden av varmvatten, vilket försvårade vården. Ett annat problem var mathållningen som fick lösas genom tilltransport från annan sjukvårdsinrättning. För det andra kunde ej utnyttja sina drivmedelsanläggningar i de områden som var strömlösa. Detta försenade i en del fall snöröjningsarbetet. Med tanke på att snöoväder torde vara den vanligaste orsaken till elavbrott, så är detta förhållande otillfredsställande. Mot bakgrund av de nu vunna erfarenheterna synes det angeläget att påskynda och eventuellt komplettera de åtgärder för att höja beredskapen mot elavbrott som redovisas i regeringens proposition (1984/85:120) om riktlinjer för energipolitiken. Som särskilt angelägen framstår frågan om reservanordningar för vitala samhällsfunktioner, såsom t. ex. sjukvårdsin rättningar, VA-anläggningar m. m. Denna fråga bör ges förtur i det fortsatta Mot. 1985/86 arbetet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att påskynda åtgärder för att höja beredskapen mot elavbrott.
mot · G902n418 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:N418 m. fl. (s) Etanoltillverkning i I årets budgetproposition aviseras att ge motoralkoholkommittén tilläggsdirektiv för att klarlägga förutsättningarna för att framställa etanol grundad på spannmål i fullskaieanläggning. är ett av mest betydande jordbruksområden och man har därför inom länet tagit initiativ till olika utredningar om användning av jordbruksprodukter för etanoltillverkning. Dessa utredningar pekar på att en etanolfabrik baserad på jordbruksråvara inte är en industri inriktad på en enda produkt, utan en anläggning som kan utnyttja flera råvaror, t. ex. spannmål, sockerbetor, potatis. En fabrik för framställning av etanol bör enligt vår uppfattning vara förlagd i närheten av råvaran. har en framträdande roll som spannmålsproducent jämfört med övriga svenska landskap. Höstsädes- och potatisodlingen är koncentrerad till västra slätten, som också är lämplig för sockerbetsodling. Odling av sockerbetor har tidigare förekommit i i stor omfattning. Då den västra har problem med alltför ensidig odling av spannmål och oljeväxter är det, för att få en bättre växtföljd, önskvärt att kunna återuppta sockerbetsodlingen där. Det bör också framhållas att har bra järnvägsförbindelser med övriga landet samt bra vägnät och är även ur den synpunkten lämpligt för etabiering av en försöksanläggning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om etanoltillverkning i . () ()
mot · G902n419 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:N419 och () Gluten som betongförbättringsmedel har i annat sammanhang motionerat om att en fuilskaleanläggning för produktion av drivmedelsetanol bör byggas möjligt. Vid etanoltillverkning baserad på spannmål är biprodukterna av mycket stort värde. De två viktigaste är stärkelse och protein (gluten). Stärkelsen används i första hand inom pappers-och livsmedelsindustrin. importerar vi betydande mängder stärkelse. Den fytokemiska forskningen är betydande, och efter hand som kunskapen på detta område ökar konstateras allt fler intressanta användningsområden för såväl stärkelse som gluten inom den kemiska industrin. De stora kvantiteter protein som erhålls vid etanoltillverkning baserad på spannmål har i huvudsak använts som högklassigt proteinfoder. Den bästa delen, s. k. gluten, är ett mycket högvärdigt livsmedel och används bl. a. som bakförbättringsmedel. Det går att höja vetemjölets proteinhalt genom tillsats av gluten och därmed förbättra de bakningsegenskaper som bageriindustrin kräver. En mindre känd användning av gluten är som betongförbättringsmedel. Vi har stora och mycket kostsamma problem med vittrande betongbroar. Gjorda försök och pågående forskning tyder på att en inblandning av 0,gluten per ton vid betongtillverkningen ger en ytstabilisering av porerna i betongen som väsentligt höjer betongens motståndskraft mot frost och andra väderpåkänningar. Det är betydande kvantiteter gluten som går åt vid en regelmässig inblandning i betong som används till väderutsatta konstruktioner. Dessa kvantiteter kan bli tillgängliga till rimlig kostnad i samband med tillverkning av drivmedelsetanol baserad på spannmål. I samband med den projektering av en fuilskaleanläggning för etanolproduktion som bör komma till stånd bör även analyseras biprodukternas användning för att få bästa möjliga totalekonomi. Inom ramen av de 15 milj. kr. som i budgeten anvisats för etanolprojekt bör det vara angeläget att också analysera biprodukternas användning och då också lämpligheten av att använda gluten som betongförbättringsmedel. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att beslutar begära att regeringen låter analysera lämpligheten av att använda gluten som betongförbättringsmedel. () P.-O. ()