ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Fi408 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Fi408 m. fl. (c) Kooperativ statistik Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1985/86:N306 hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om återinförande av kooperativ statistik enligt de riktlinjer som redovisas i motionen. () ()
mot · G902Fi409 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi409 m. fl. (m) Minskat uppgiftslämnande för företagen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Sk351 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående åtgärder för att minska företagens uppgiftslämnande. () () Per () () () (m) ()
mot · G902Fi410 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi410 m. fl. Statistik om kooperativ verksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N328 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om återinförande av statistik om kooperativ verksamhet. P. O. () () () ()
mot · G902Fi501 · 1986-01-14 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi501 och i (c) Översyn av upphandlingsförordningen Trots högkonjunkturen är arbetslösheten i alltför hög. Det håller på att utvecklas en strukturarbetslöshet med växande andel långtidsarbetslösa. Obalansen mellan olika regioner förstärks, vilket innebär en utveckling tvärs emot regionalpolitikens målsättning. Denna obalans förstärks genom att det arbetsmarknadspolitiska stödet inte alltid ger avsedda effekter. När arbetsmarknadspolitiska åtgärder sätts in i en region för att motverka arbetslösheten händer det ofta att det inte blir den aktuella regionens egen arbetskraft som tas till vara eller den egna ortens entreprenörer och maskiner. Anbud läggs in på arbetet i fråga och uppdraget kan gå till entreprenörer från andra delar av landet. Exemplen från är många där entreprenörer från andra län fått arbete men där den aktuella ortens entreprenörer stått utan arbete för sina maskiner. Därmed förfelar det arbetsmarknadspolitiska stödet sin uppgift. Uppgiften är att skapa sysselsättning i den ort som fått stödet och att ta till vara arbetskraften just där. Det ligger självfallet på myndigheternas ansvar att uppfylla de mål för regionalpolitiken som fastlagts av regering och riksdag. Mot denna bakgrund anser vi det viktigt att upphandlingsförordningen ändras, så att arbetskraft och maskintjänst tas från det egna länet. Det bör kunna gå att få fram konkurrenskraftiga anbud även inom länet. En översyn av upphandlingsförordningen bör därför göras för att den bättre skall svara mot den aktuella regionens egna sysselsättningsbehov. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär översyn av upphandlingsförordningen enligt motionens intentioner. (c) () 1 1985/86.
mot · G902Fi502 · 1986-01-21 00:00:00 — m. fl. (s) Upphandling av försvarsmateriel i östra m. m. läns östliga del har haft betydande problem i fråga om sysselsättning. Som en följd av detta har denna länsdel drabbats av utflyttning, där bl. a. , och kommuner inom loppet av två årtionden minskat sin folkmängd med . Skyndsamma åtgärder är därför synnerligen nödvändiga för att hejda denna utveckling. Medlet för detta är ett, nämligen att skapa varaktiga och meningsfulla arbetsuppgifter för de arbetslösa och för de ungdomar som står i färd med att på sin hemort gå ut i arbetslivet. Det förhållande som råder i den östra länsdelen inger oro även hos försvaret. Ur militär synpunkt är området strategiskt beläget och ledande militärer har uttalat behov av att den negativa utvecklingen måste hejdas för att försvarsviljan av denna landsdel ej skall försvagas. Skäl talar därför för att även försvaret bör ta sitt ansvar för att hejda östra sönderfall. Försvaret gör upphandlingar för ca inom landet. Av detta enorma belopp används ca 12 milj. kr. till upphandlingar i de båda nordligaste länen och . Följaktligen kan det därför inte finnas utrymme för några större belopp för upphandlingar i östra . Enligt vårt förmenande torde en kartläggning av all den materiel som försvaret upphandlar, såväl inom landet som utomlands, få till följd att tillverkning med fördel skulle kunna förläggas till någon eller några orter i östra . Sådan tillverkning kunde förslagsvis ske inom ramen av den verksamhet som Samhällsföretag bedriver. Med vad som ovan anförts hemställer vi att hos regeringen anhåller om att initiativ vidtas beträffande försvarets materielupphandling i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G902Fi503 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi503 m. fl. (fp, m, c) Redovisning av den kommunala egenregiverksamheten En ofta uttalad mening i samhällen som bygger på marknadsekonomins grund är att konkurrens främjar effektivitet i produktionen. Den gör det i flera avseenden. Dels tvingar konkurrensen fram kostnadsmedvetande och kostnadskontroll i produktionen, dels skapar konkurrens mellan olika producenter en lyhördhet för konsumenternas önskemål. Därtill och inte minst viktigt är konkurrensen en garanti för att traditionella produktionsmetoder ständigt utsätts för förändringens och förnyelsens tryck. Trots dessa i vårt samhälle näst intill oomtvistliga förtjänster hos konkurrensen bedrivs en stor del av landets produktion i något som liknar monopolets form. Först och främst gäller det större delen av den offentliga sektorns produktion som bedrivs i egen regi utan att i ett reguljärt upphandlingsförfarande ha mött konkurrens från andra producenter. En grov uppskattning visar att värdet av den företagskonkurrerande egenregin överstiger 20 miljarder . Då inkluderas ändå bara varor och tjänster som privata företag normalt tillhandahåller. Sjukvård, skolväsendet etc. ingår inte. För de privata företagen innebär egenregiverksamheten att dessa utestängs från en marknad som skulle tjäna som underlag för expansion såväl inom ett visst område som inom hela landet och t. o. m. på vissa exportmarknader. Ur såväl skatte- som konkurrenssynpunkt är det viktigt att den kommunala egenregiverksamheten ges en ordentlig redovisning. Annars inträffar det lätt att egenregiverksamheten fortsätter år utan att upphandlingsalternativet prövas. Detta bör kunna ske genom att all egenregiverksamhet och kostnaden härför ordentligt redovisas . Här är då speciellt viktigt att kommunerna också redovisar de redovisningstekniska mallar man går efter när man beräknar de totala kostnaderna för egenregiverksamheten. Därtill bör kommunerna åläggas att med jämna mellanrum gå ut på den öppna marknaden och ta in anbud på den verksamhet som drivs i egen regi. Vid valet av regiform bör av () utarbetade anvisningar för val av regiform även kunna användas för den kommunala verksamheten. borde härvid ha en viktig uppgift att försöka åstadkomma enhetliga principer för att värdera underlaget för val av regiform. I detta arbete bör RRV:s erfarenheter vara en god utgångspunkt för en nödvändig förbättring av den kommunala redovisningen av egenregiverksamheten. Vi anser att regeringen aktivt vid sina överläggningar med 1 * 1985/86.3 sami. kommunförbunden och kommunerna bör verka för att få en enhetlig Mot. 1985/86 redovisning till stånd. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen har anförts om en enhetlig redovisning för den kommunala egenregin. () ()
mot · G902Fi504 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Fi504 i (vpk) Översyn av upphandlingskungörelsen Den ekonomiska politikens inriktning går ut på att främja kapitalismens funktionssätt genom att bl. a. skapa förutsättningar för höga vinster på de arbetandes bekostnad. Därutöver har man arbetat på att avskaffa s. k. flaskhalsar i ekonomin, bl. a. genom att via höjda flyttbidrag understödja omflyttningar till ekonomiskt heta regioner. Dessa regioner finns nu främst kring universiteten, i och på där nyetableringar sker. a. och Bergslagen lämnas därhän. Andra krisregioner uppstår efter hand som kapitalet internationaliseras eller koncentreras ytterligare inom nationsgränserna. En följd av detta är att folkomflyttningarna ökar. Vissa regioner utarmas på ung arbetskraft som är mest flyttvillig, medan andra regioner överhettas med stockningsproblem som följd. Det är viktigt att motverka folkomflyttningar och utarmning av redan drabbade regioner genom att försöka skapa arbetstillfällen i dessa regioner, vilket ju för övrigt är regionalpolitikens mål. Ett bidrag till att fullfölja dessa regionalpolitiska målsättningar som en ökande andel av produktionen utförs inom landet i stället för att importeras, är att den offentliga upphandlingen i högre grad inriktas på att göra upphandlingen inom landet och i regioner där en offentlig beställning kan få stor betydelse. Mot bakgrund av skäl som ovan anförs anser jag att en ändring av upphandlingskungörelsen bör komma till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av upphandlingskungörelsen. (vpk) i
mot · G902Fi506 · 1986-01-25 00:00:00 — m. fl. Decentraliserad upphandling inom försvaret Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Fö205 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om en utredning om decentraliserad upphandling inom försvaret. . Åsling (c) () (c) () P.-O. ()
mot · G902Fi601 · 1986-01-23 00:00:00 — Per Stenmarck m. fl. En gemensam nordisk aktiemarknad 1985/86 Fi601605 är mest tätbefolkade område. Förutsättningarna för ett ökat samarbete med är därför goda. Genom samarbete kring kommunikationer, utvidgade näringslivskontakter, utökat forskningssamarbete mellan universiteten i och , gemensamma industrisatsningar och utökat kulturutbyte kan många fördelar uppnås. Även en ökad industriell integration inom kan ta sin början inom . Detta kan lämpligtvis ske genom att vi skapar möjlighet för börsföretag inom de nordiska länderna att lättare etablera sig på de olika börserna inom . Inte minst har drabbats av regeringens ljumma intresse för denna fråga. Företag inom skulle lättare kunna bli etablerade på börsen i , om vi fick en gemensam nordisk aktiemarknad. som hemmamarknad utgör ett av de högst prioriterade områdena inom . Avsikten är att stimulera till ökat samarbete. En rekommendation antogs 1980 om en översyn av den nordiska lagstiftningen. På så vis ville man stimulera till gemensamma projekt på det industriella området. Några konkreta förslag angående en gemensam nordisk aktiemarknad har dock inte framförts. Däremot har de nordiska industriförbunden i en gemensam utredningsrapport beslutat utreda frågan om vilka problem som en gemensam nordisk aktiemarknad aktualiserar. En stabil hemmamarknad är oftast en förutsättning för att kunna hävda sig i konkurrensen på världsmarknaden. Hemmamarknaden kan bli större med hela som bas. ökar detta förutsättningarna för industriellt samarbete. De nordiska länderna har som medlemmar i anslutit sig till organisationens kapitalliberaliseringsstadga. Medlemsstaterna har där förbundit sig att successivt avskaffa bl. a. restriktioner som rör kapitalrörelser. En gemensam nordisk aktiemarknad kan eventuellt strida mot denna stadga. Å andra sidan borde en vidgad aktiemarknad också innebära ett steg mot ett uppfyllande av liberaliseringskrav. Andra hinder mot etablerandet av en gemensam nordisk aktiemarknad finns i de lagar och regler som tillämpas inom vart och ett av de nordiska länderna. a. lägger valutaregleringen hinder i vägen för en sådan 1 1985186.3 sami. Troligen utgör löntagarfonderna det allra största hindret mot en nordisk Mot. Intresset från de andra nordiska ländernas sida kan förmodas Fi601 vara begränsat innan fonderna blivit avvecklade. bör på olika sätt ta sådana initiativ att inom den nordiska gemenskapen utvecklas nya gemensamma regler. Sannolikt krävs förändringar både av aktiebolagslagen och av valuta- och skattelagstiftningen. Målsättningen för utredningsarbetet bör vara etablerandet av en gemensam nordisk aktiemarknad . Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående åtgärder för att underlätta en gemensam börsnotering av aktier i de nordiska länderna. Per Stenmarck (m) () ()
mot · G902Fi602 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi602 m. fl. (fp) Valutaregleringen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N302 hemställs att hos regeringen begär förslag till väsentliga liberaliseringar i valutaregleringen med sikte på totalt avskaffande i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () () () ()
mot · G902Fi604 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi604 m. fl. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1985/86:U240 hemställs 1. att hos regeringen begär initiativ för att lösa tredje världens skuldproblem i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att hos regeringen begär initiativ till demokratisering av inflytandet i och . (vpk) (vpk)
mot · G902Fi704 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi704 () roll i lokalfrågor för försäkringskassorna 1 regeringsbeslut regleras förfaringssättet beträffande anskaffning av lokaler för försäkringskassorna. skall i samråd med upprätta generella riktlinjer för förhyrning av lokaler. Försäkringskassorna får inte utan medgivande träffa hyresavtal där bashyran överstiger . eller där hyrestiden överstiger . Är verken inte eniga skall frågan underställas regeringens prövning, så ock vid investeringskostnad och byggprojekt över De av de båda verken gemensamt utfärdade generella riktlinjerna innehåller detaljföreskrifter om area per tjänst för olika funktioner, deltidsarbetets inverkan på ytbehovet, behovet av förändringsytor m. m. Även om man kan ha förståelse för att generella riktlinjer behövs måste det konstateras att föreskrifterna är otidsenliga och betungande för försäkringskassorna. Byråkratin firar här stora triumfer. Onödiga tidsutdräkter förekommer i självklara ärenden. Försäkringskassorna, som i sin strävan att upprätthålla en god service till de försäkrade ständigt måste överse lokalkontorsnätets utformning, kommer i varje fall inom storstadsregionerna ofta i det läget att man inte kan ge bindande besked varvid annan intressent får företräde. Förhandlingssituationen missgynnar därmed försäkringskassornas förhandlare. medverkan sedan det åberopade regeringsbeslutet har i de flesta fall inskränkts till en formaliabehandling av kontrollkaraktär beträffande skrift i avtal o. d. Hjälp med lokalförslag är sällsynt. Det finns tillräcklig kompetens och ansvarsmedvetenhet inom försäkringskassorna och för att handlägga lokalfrågorna så som skedde . medverkan är en helt onödig omgång. Med hänsyn till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att regleringsbrevet indras och att nytt regleringsbrev utfärdas varvid den onödiga byråkratin med inblandning slopas. 1985/86 Fi704712 1 1985186.3 sami.
mot · G902Fi705 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi705 () Ett nytt polishus i Många statliga regionala förvaltningar i har en rent undermålig lokalsituation. De pengar som tilldelas räcker inte till för att täcka de behov som föreligger. Den mest besvärande lokalsituationen i länet har polishuset i , vilket vidimeras av yrkesinspektionen, som påpekat ett antal miljöproblem i polishuset. Enligt yrkesinspektionens råd finns det bara ett sätt att åtgärda problemen, nämligen att bygga ett nytt polishus i . Miljöproblemen och arbetssituationen för de 25 personer som arbetar i lokalvaktområde inom är akuta. När det gäller polisstationen är problemet främst att lokalerna, som är , är olämpliga för den verksamhet som skall utföras där. Byggnaden har bl. 14 stora fönster i marknivån, vilket gör att man har full insyn i lokalerna. Detta är helt otillfredsställande. Även förhörsrummen har stora fönster och saknar ljudisolering. I anslutning till förhörsrummen ligger kundernas väntrum. Det innebär att de som skall förhöras eller omhändertas för fylleri måste ledas genom detta rum. Detta förfaringssätt strider mot den personliga integriteten. Allvarligt är också att samtal i polisens radiorum är svåra att helt och hållet göras ohörbara från väntrummet. På grund av lokalbrist har polisen tvingats utnyttja olika provisorier i avvaktan på ett nytt polishus. När det gäller personalutrymme för omklädnad och tvättmöjligheter hyr man en bostadslägenhet i närheten av polishuset. Något garage finns inte i polishuset, vilket medför att en bil är inhyrd i kommunens förvaltningsgarage och två bilar i ett vanligt hyreshus, där det har förekommit stölder och skadegörelse, bl. a. i form av sönderskurna däck. Hittegodsavdelningen är också inhyrd i kommunens förvaltningslokaler. Det innebär att när en kund kommer för att hämta borttappade föremål måste kontorsbiträdet som ansvarar för telefonväxeln och polisradion kalla in någon från polispatrullen för att överta bevakningen. Kontorsbiträdet följer med kunden till förvaltningsbyggnaden, som ligger från polishuset. Rastgård saknas, vilket medför stor insats av polispersonalen vid den obligatoriska rastningen av omhändertagna, som måste förläggas till lämplig plats i kommunens utkanter. Frågan om ett nytt polishus i har varit aktuell . har sex ritningsförslag presenterats för . Kommunen har ställt mark till förfogande, och man har vid många tillfällen Mot. uppvaktat om projektering. En viktig faktor i sammanhanget är att sysselsättningen inom byggnadsbransch^ i och speciellt i är bekymmersam. var byggnadsarbetslösheten i länet . De prognoser för bostadsbyggandet som föreligger och i övrigt planerad byggnation inger inget hopp om en förbättrad situation på byggarbetsmarknaden i . Mot bakgrund av dessa fakta vore ett nytt polishus ur många synpunkter ett behövligt och välkommet projekt i . Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att uppförandet av ett polishus i ges högsta prioritet vid fördelning av investeringsmedel för statligt byggande.
mot · G902Fi707 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi707 m. fl. (m) Bosparande Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Bo410 hemställs att hos regeringen begär förslag om bosparande. () () () ()
mot · G902Fi710 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi710 () Differentierad ränta för jordbruket Jordbruket i norra har släpat efter med nödvändiga investeringar. blev investeringsklimatet plötsligt mycket gynnsammare för jordbruket än det tidigare varit. Detta resulterade också i en kraftig nyetablering av jordbruksföretag. Dessa stod ofta utan sådana produktionsresurser som byggnader, maskiner, i god hävd osv. Den storlek på jordbruksföretag som jordbrukspolitiken föreskriver krävde antingen ett stort eget kapital eller en hög upplåning. När sedan räntan höjdes från en nivå på till det dubbla, innebar det påfrestningar som många nyetablerade inte klarade av. Detta har man försökt reparera med olika insatser såsom räntesubventioner eller lån till högt skuldsatta jordbruksföretag. Den subventionerade räntan får emellertid endast en del förmånen av. Detsamma gäller lånen. Lånen är så konstruerade att man lyfter av en del av företagsskulder ; i förlängningen kommer dessa lån förmodligen att avskrivas. Därtill kommer olika stöd såsom investeringsstöd, Norrlandsstöd, täckdikningsbidrag m. fl. Alla dessa stödformer är selektiva, utom Norrlandsstödet. Ett sätt att sanera i bidragsdjungeln, som man avlastar lantbrukarna en del av de höga kapitalkostnaderna, vore att införa en differentierad räntesats för Norrlandsjordbruket av det slag som används i . Där har man den lägsta räntan i norra (någon enstaka procent). Det finns flera skäl som talar för att man också i inför ett liknande system, förslagsvis med en ränta på i södra som blir lägre ju längre norrut jordbruket är beläget. Eftersom räntesubventioner inte utgår till företag som har mer än 20 kor kan man tänka sig ett system där lägre ränta endast kan tillfalla jordbruk som uppnår en viss begränsad storlek. Fördelen med ett sådant system är en rättvisare fördelning av det statliga stödet. Skuldbördan blir inte avgörande för vem som kan erhålla stödet. För bönderna blir dessutom den långsiktiga planeringen säkrare. En låg ränta skulle också möjliggöra en avtrappning av de selektiva stödformerna. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av möjligheterna av att införa differentierad ränta för jordbruket.
mot · G902Fi711 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi711 () Bättre finansieringsvillkor för små kraftverk Investeringar i nya elproduktionsanläggningar ger i allmänhet betydande underskott . Detta gäller i hög grad för små vatten- och vindkraftverk. De flesta som har intresse av att bygga små kraftverk har begränsad tillgång på eget kapital. De saknar också i allmänhet tillgångar i äldre utbyggd vattenkraft, som kan bära de första årens förluster i nya enheter. Nybyggnadskostnaden för små vattenkraftverk är ofta ca . Är räntan , blir räntekostnaden per kWh. Detta förhållande visar att möjligheten att få långa lån till rimlig ränta är av avgörande betydelse. För finansiering av vårt bostadsbyggande finns det s. k. hypotekslån. Det är 4050-åriga annuitetslån med ränta, som i allmänhet ligger under marknadsräntan. Om ägarna till små vatten- och vindkraftverk får möjlighet att utnyttja denna typ av lån på samma villkor som gäller för bostadsfinansieringen, skulle förutsättningarna för ökade investeringar i små kraftverk väsentligt förbättras. Åtgärden belastar inte statskassan. Lånevolymen skulle i förhållande till den omfattande bostadsfinansieringen öka marginellt och inte nämnvärt belasta den prioriterade obligationsmarknaden. Det är angeläget med en successiv utbyggnad av små kraftverk. Därigenom minskar sårbarheten i vårt eldistributionssystem, kärnkraftsawecklingen underlättas, sysselsättning skapas och en teknisk utveckling på detta område främjas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om de åtgärder som krävs för att ägarna till små vatten- och vindkraftverk skall kunna utnyttja prioriterade hypotekslån enligt de riktlinjer som anges i motionen.
mot · G902Fi712 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi712 (vpk) Följderna av nedskärningarna inom den offentliga sektorn Även inom den statliga sektorn kan man spåra koncentrationstendenser. som man utreder möjligheterna till decentralisering av statlig verksamhet kan man konstatera att de generella nedskärningarna ofta drabbar regionala och lokala myndigheter relativt sett hårdare än centrala myndigheter. Här finns två problemområden som närmare måste studeras. Dels hur de generella nedskärningarna står i överensstämmelse med den regionalpolitiska målsättningen, dels hur de generella nedskärningarna påverkar de regionala och lokala myndigheternas möjligheter att ge god service till allmänheten. De generella nedskärningarna har tillämpats och det är därför högst angeläget att konsekvenserna närmare studeras och då främst av de i motionen angivna skälen. En skyndsam utredning bör därför vidtas. Detta bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en skyndsam utredning om konsekvenserna av generella nedskärningar inom den offentliga sektorn.