mot · G902n314 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N314 m. fl. (m) Anslagen till näringspolitiska åtgärder Den viktigaste åtgärden för att förbättra näringslivets villkor är en politik som stärker marknadsekonomins funktionssätt och som lägger grunden till ett förbättrat konkurrensläge för näringslivet. Med hänvisning till vad som anförts i de moderata partimotionerna om inriktningen av den ekonomiska politiken (mot. 1985/86:Fi213), skattepolitiken (mot. 1985/86:Sk279) samt angående riktlinjer för näringspolitiken (mot. 1985/86:N216) redovisar vi i denna motion vissa besparingsförslag inom industridepartementets verksamhetsområde. Våra förslag skall ses i relation till de andra åtgärder t. ex. på skattepolitikens område som vi har föreslagit i syfte att främja näringslivets konkurrenskraft och framtida lönsamhetsutveckling. Dessa förslag utgår från vårt synsätt att man med en generell ekonomisk politik bättre kan befrämja näringslivets utveckling än med olika bidrag. Avregleringar och avmonopoliseringar är också nödvändiga. Vi vill erinra om de besparingsförslag som framlagts från vår sida avseende tidigare och löpande budgetår. Genom att den socialistiska riksdagsmajoriteten konsekvent har motsatt sig dessa förslag till besparingar har statsutgifterna tillåtits växa i motsvarande mån, vilket i sin tur försämrar utgångsläget för de ofrånkomliga åtgärder som måste sättas in för att balansera ekonomin. Vi vill med detta understryka vilken betydelse uteblivna besparingsåtgärder har sett i ett mera långsiktigt perspektiv. Våra förslag i denna motion minskar statens upplåningsbehov med ca 3 900 milj. kr. Därav utgör 585 milj. kr. anslagsminskningar och resterande intäkter till statsbudgeten bl. a. från försäljning av statliga företag. Vi har i motion 1985/86:N216 föreslagit att uppdra åt regeringen att framlägga förslag som syftar till en försäljning av statliga företag till ett värde av /år. Utredningar m. m. Enligt budgetpropositionen föreslås ett anslag om 19,5 milj. kr. för utredningar m. m. Från kommittéanslaget bestrids utgifter för ett antal branschpolitiska råd. Värdet av branschråden och liknande samrådsorgan är enligt vår mening tvivelaktigt. De medför onödig formalisering av kontakterna med nä ringslivet och drar dessutom betydande kostnader. De bör successivt läggas ned. bör göra ett uttalande med denna innebörd. Även andra besparingar på utredningsanslaget bör kunna göras. Med hänvisning till det anförda föreslår vi ett i förhållande till regeringens förslag med 7 milj. kr. Regeringen föreslår att . anslås till statens industriverk (SI ND) för nästa budgetår för förvaltningskostnader (B 1) samt 4,5 milj. kr. för utredningsverksamhet (B 2). I samband med övervägandena om SlND:s organisation riktades från moderata samlingspartiets sida stark kritik mot re|eringens förslag. Kritiken gällde bl. a. överföringen till SIND av vissa regionalpolitiska uppgifter och de ökade resurserna för branschutredningar och olika slag av riktade stödinsatser. Det finns enligt vår mening skäl att ånyo ta upp frågan om myndighetsorganisationen till prövning. Genom en övergång från selektiva stödformer till generellt verkande åtgärder bör huvuddelen av den verksamhet som bedrivs inom SIND kunna avvecklas. De viktiga myndighetsuppgifter som handläggs inom SIND bör tillsammans med en stor del av berörd personal föras över till främst STU under /88. Enligt vår mening bör en begränsning av SIND:s verksamhet kunna inledas . I första hand bör den pågående utredningsverksamheten avvecklas. Huvudprogram 1, utredningsverksamhet, bör således läggas ned. Genom besparingar på andra program bör dock utredningar nära slutskedet färdigställas. Det extra anslaget (B 2) för experter och tillfällig personal bör utgå. Från dessa utgångspunkter beräknar vi ett anslag under B 1 om . Detta innebär en besparing med , vilket belopp i stort sett motsvarar de sammanlagda kostnaderna för SIND:s totala utredningsverksamhet. När /88 avslutas bör den av oss föreslagna nya organisationen i kraft. bör i anslutning till sitt beslut om de nu aktuella besparingarna som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om industripolitikens organisation. Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning till I budgetpropositionen föreslår regeringen att skall anvisa ett förslagsanslag av 135 milj. kr. till ovanstående ändamål. har beslutat om ett nytt system för s. k. u-krediter som administreras av BITS. Det aktuella anslaget kommer därför att nästa budgetår endast belastas av kostnader för åtaganden som gjorts intill utgången av . Även de nuvarande kostnaderna för den tidigare kreditgivningen bör enligt vår mening i princip anses vara kostnader för att hjälpa utvecklingsländer. Det är därför naturligt att dessa kostnader icke belastar industridepartementets huvudtitel utan . Det finns svårigheter att beräkna kostnadsutfallet vilket bl. a. beror på ränteutvecklingen. Därför bör lämna regeringen bemyndigande att när kostnaderna för detta ändamål utfaller utnyttja existerande reservationer på anslag avsedda för hjälp till utvecklingsländer. Investeringsbanken bör avvecklas. Enligt vår mening finns det på dagens kapitalmarknad inte något behov av banken. har statens kapitalinsats i banken uppgått till 1 300 milj. kr., varjämte garanti har ställlts för bankens förpliktelser med 5 000 milj. kr. Sedan bildandet har banken inte gett utdelning till ägaren på insatt kapital. Avvecklingen bör ske i den takt som är möjlig med hänsyn till bankens nuvarande åtaganden. Några nya engagemang bör inte göras. Delar av låneportföljen kan försäljas. Allteftersom verksamheten minskar bör bankens medel kunna successivt frigöras och återbetalas till långivare resp. ägaren. Vi räknar med att minst 200 milj. kr. på detta sätt bör kunna tillföras statsbudgetens inkomstsida under nästa budgetår. bör ge regeringen i uppdrag att senast lägga fram förslag för om en avveckling av Investeringsbanken i enlighet med vad som ovan anförts. Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin I propositionen hemställer regeringen att skall anvisa ett förslagsanslag av 92 milj. kr. till industripolitiska åtgärder för tekoindustrin för /87. Textil- och konfektionsindustrin har under ett flertal år erhållit stöd för att komma igenom en svår strukturkris. Det är inte i längden nyttigt för branschen att erhålla omfattande statligt stöd. Det mest väsentiga för tekoföretagen är inte heller omfattningen av det offentliga stödet utan i vilken näringsmiljö de arbetar. Utvecklingen visar också att behovet av selektiva industripolitiska åtgärder för tekoindustrin har minskat. En relativ förbättring av branschens konkurrensläge har inträtt, en viss omstrukturering har skett, och det finns flera exempel på företag som har kunnat skaffa sig framgångsrika nischer. I konsekvens med det sagda bör de s. k. branschfrämjande åtgärderna avvecklas. Medel för dessa ändamål bör således inte anvisas för nästa budgetår. Kostnaderna för redan gjorda åtaganden får täckas från anslaget Bil. I tekobranschens nuvarande situation är det väsentligt att kunna tillgodogöra sig ny teknik. Det produktionstekniska utvecklingscentrum som planeras i är avsett att arbeta på affärsmässiga grunder och bör kunna vara en värdefull hjälp för tekoföretagen. bör därför bevilja ett anslag av 5 milj. kr. för detta ändamål. Från anslaget, som disponeras av SIND, bestrids kostnader för strukturoch utvecklingsprogram inom olika industrisektorer. Dessutom ges stöd till vissa exportfrämjande åtgärder. Med hänvisning till vad som anförts i den moderata partimotionen angående riktlinjer för näringspolitiken, bör denna typ av anslagsposter successivt avvecklas. En betydande del av anslaget behövs för redan gjorda åtaganden. Med beaktande härav bör den successiva nedtrappningen inledas med en besparing i förhållande till regeringens förslag med 10 milj. kr. Den fortsatta besparingen skall åstadkommas i samband med avvecklingen av verksamheten vid SIND som tidigare angetts i denna motion. Kostnaderna för de regionala utvecklingsfondernas företagsservice och administration m. m. bestrids tillsammans med kostnader för bl. a. utbildnings- och nyetableringsinsatser för småföretag från anslaget B 12. För /87 begärs ett förslagsanslag om totalt . Det är otillfredsställande att föredraganden, liksom var fallet även föregående år, inte närmare specificerar hur de olika anslagsposterna har beräknats. Som framgår av vår motion 1983/84:2644, som väcktes med anledning av proposition 1983/84:135, framförde vi en lång rad invändningar mot regeringens uppläggning av verksamheten inom denna sektor av näringspolitiken. Med hänvisning härtill beräknar vi ett till vårt motionsförslag anpassat anslag till Småföretagsutveckling för nästa budgetår med 115 milj. kr., dvs. en minskning med drygt 28,2 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. I övrigt hänvisar vi till vad som anförts beträffande insatser för småföretagen i den näringspolitiska partimotionen. Kreditgivningen till näringslivet bör handhas av banker och kreditinstitut. Dessa har hög kompetens när det gäller kreditbedömningsfrågor och dessutom ett vittförgrenat kontorsnät. Utvecklingsfonderna bör därför koncentrera sig på rådgivnings- och konsultinsatser med inriktning på de mindre företagen, vilkas kompetens när det gäller t. ex. ekonomisk planering, marknadsföring och tillämpning av ny teknik kan behöva förbättras. Utvecklingsfondernas tjänster bör i princip avgiftsfinansieras. En effekt härav skulle antagligen bli att kvaliteten på fondernas tjänster förbättrades. Det bör ankomma på utvecklingsfonderna att själva bestämma vilken ersättning de skall begära för sina tjänster. Det ligger i sakens natur att fonderna inte kommer att sätta sådana priser för sina tjänster att företagen avskräcks från att utnyttja den erbjudna servicen. En successiv avveckling av rörelselånen ter sig därför naturlig. Utvecklingfondernas behov av finansieringsmedel minskar därigenom. Vi föreslår att staten tar upp förhandlingar med landsting och berörda kommuner för att ändra villkoren i avtalen om de regionala utvecklingsfonderna. Därvid bör frågor om ändrade riktlinjer för fonderna tas upp, bl. a. i fråga om ökad avgiftsfinansiering och minskad utlåningsverksamhet. Syftet bör vara att åstadkomma besparingar. Åtgärder i detta hänseende bör leda till att belastningen på statsbudgeten /88 kan minskas med minst 20 milj. kr. Vidare bör riktpunkten vara att ca 125 milj. kr. utvecklingsfondernas likvida medel skall kunna återföras till staten under Mot. 1985/86 /87. bör kunna utgå från, att de regionala huvudmännen i rådande läge kommer att visa beredvillighet att tillmötesgå statens önskemål och sålunda lämna ett bidrag till den nödvändiga saneringen av statsfinanserna. I detta sammanhang bör även utvecklingsfondernas framtida struktur övervägas. Inte bara besparingsskäl talar härför. 1 storstadsregioner med en välutvecklad infrastruktur av konsultbyråer har utvecklingsfonderna ett mindre berättigande. De resurser som frigörs om de statliga anslagen till dessa fonder helt eller delvis avvecklades kan åtminstone delvis överföras till regioner med svåra ekonomiska problem. De nya resurserna kan där inriktas på att förbättra kvaliteten på snarare än öka kvantiteten av fondernas serviceverksamhet. Kvaliteten behöver höjas för att fonderna i fråga skall kunna ge ett verksamt regionalpolitisk bidrag. Regeringen bör överväga åtgärder av den här karaktären under det fortsatta beredningsarbetet. bör göra ett uttalande av denna innebörd. Täckande av förluster vid viss garantigivning, m. m. Stödformen strukturgaranti har upphört med utgången av / 84. Vi föreslår, med hänvisning till motion 1983/84:2644, att även systemet med industrigarantilån slopas. Därigenom kommer behovet av medel för förlusttäckning efter hand att minska. Med hänsyn till att medelsbehovet för nästa budgetår följer av redan gjorda åtaganden anser vi oss kunna godta regeringens förslag till anslag. Statens gruvegendom: Prospektering m. m. har vi medverkat till en förstärkning av statens insatser på det mineralpolitiska området. Anslagen till prospektering, och det för prospektering nödvändiga geologiska karteringsarbetet, har successivt ökats, liksom anslagen för sysselsättningsfrämjande åtgärder i avseende bl. a. basprospektering. Vi har också vid riksdagsbehandlingen av proposition 1981/82:99 (NU 1981/82:40, prot. 1981/82:174) stött ett tillkännagivande om ytterligare överväganden från regeringens sida rörande prospekteringsverksamheten i Bergslagen. Vid behandling av proposition 1982/83:50 har vi däremot av skäl som redovisats i motion 1982/83:103 och utskottsbetänkande NU 1982/83:18 motsatt oss det särskilda reservationsanslaget av 300 milj. kr. för ett femårigt program för utökad prospektering m. m. Vi anser att det är väsentligt att de enskilda företagen tar en större del av ansvaret för prospekteringsverksamheten. Vi föreslår därför att anslaget D4 minskas med 15 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Därjämte föreslår vi att beslutar om bemyndigande för regeringen att ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med nämndens för statens gruvegendom verksamhet som innebär åtaganden om högst 10 13 /88, dvs. en minskning med 17 milj. kr. i förhållan- Mot. de till regeringens förslag. bör inget bemyn- N314 Utbildning och rådgivning m. m. för att spara energi Det huvudsakliga ansvaret för utbildning i energihushållning måste ligga på vanliga utbildningsgivare. Även företagen kan spela en stor roll. Visserligen är energihushållning en mycket viktig fråga, men det är likväl angeläget att såväl forskning som utbildning på dessa områden inte i längden bibehåller den särställning som uppstod som ett resultat av oljekriserna. En sådan utveckling kan nu ske. I propositionen redovisas resultatet av en utredning som visar hur väl utbyggda förutsättningarna för energiutbildning är inom ramen för såväl utbildningsväsendet som näringslivet. Även förutsättningarna för energirådgivning genom kommersiella källor har förbättrats avsevärt. Vi anser därför att det är möjligt att gå längre än regeringen och skära ned anslaget med ytterligare 5 milj. kr. Statens kärnbränslenämnds uppgift är att ansvara för finansiering för hantering och förvaring av radioaktivt avfall samt ansvara för de medel som fonderas inför avvecklingen av kärnkraftsanläggningarna. Bedömningen av kärnkraftsanläggningarnas livslängd påverkar hur hög avgift som måste uttas från kärnkraftverken. utgår avgiften med / kWh. bör ge regeringen i uppdrag att utreda de finansiella konsekvenserna av en längre kalkylerad livslängd för kärnkraftverken. : Kraftstationer m. m. Regeringen föreslår att får ett anslag på för investeringar. Självfallet är möjligheter att närmare ta ställning till de enskilda delarna i detta förslag mycket begränsade. investeringar görs utifrån affärsmässiga principer, och det är egentligen bara verksledningen som kan avgöra vilka investeringar som är nödvändiga för att verket skall klara sina leveransåtaganden. Det bör övervägas om inte vattenfallsverkets investeringar borde lyftas ur budgeten på samma sätt som redan gjorts beträffande . bör i stället definiera de ramar inom vilka verket skall arbeta. Regeringen bör inför nästa års budgetarbete utreda konsekvenserna av de ovan beskrivna förändringarna och hur vattenfallsverket skall kunna ombildas till aktiebolag. Som vi har framhållit i motion I985/86:N216 (om riktlinjer för näringspolitiken) bör det vara möjligt att avyttra vissa delar av vattenkraftstillgångar redan under det kommande budgetåret. härtill uppgift att generera, transitera och distribuera elenergi. Det bör också vara vattenfallsverkets huvudsak- 14 liga uppgift och endastunder speciella omständigheter bör verket engagera Mot. sig på andra områden. Vi har tidigare kritiserat att skaffat sig N314 ägarengagemang i fjärrvärmeanläggningar i ett flertal kommuner. Regeringen föreslår nu att skall erhålla 25 milj. kr. för kapitaltillskott i värmebolag. bör avslå regeringens förslag i detta avseende. Vi har tidigare kritiserat energiforskningens stora omfattning. Det finns i längden ingen anledning att ha ett särskilt program för energiforskning skilt från andra tekniska forskningsprogram. Det av oss föreslagna tekniska forskningsrådet bör ha det övergripande ansvaret även för huvuddelen av energiforskningen. Det är positivt att regeringen i innevarande budgetförslag gjort en avsevärd minskning av anslaget, men enligt vår bedömning är det likväl motiverat att fastställa en något lägre anslagsnivå. Många av de forskningsprojekt som finansieras ur detta anslag har kommit så långt att de kan finansieras av intresserade företag. Möjligheterna att använda anslag från energiforskningsfonden bör göra att en avtrappning av anslagen kan ske utan negativa konsekvenser för pågående forskningsprojekt. Anslaget bör fastställas till 255 milj. kr. Oljeersättande åtgärder, m. m. Sorn vi påpekat har marknadskrafterna varit den avgörande faktorn bakom den snabba minskning av oljeförbrukningen som skett . Det finns heller ingen anledning att driva ambitionerna om oljeersättning så långt att vi skapar onödigt dyra energiförsörjningssystem. Regeringen har aviserat att man i en särskild proposition kommer att lägga förslag bl. a. om förändrade regler för stöd till oljeersättande åtgärder. I avvaktan på denna vidhåller vi den besparing vi framförde vid föregående års riksdagsbehandling en halvering av de av regeringen föreslagna 169,6 miljonerna. Vi föreslår att 84,8 milj. kr. anslås i avvaktan på den aviserade propositionen. Styrelsen för teknisk utveckling: forskning och utveckling Med hänvisning till vad vi anfört under B 1 2 anser vi att ett bättre resursutnyttjande bör åstadkommas genom samordning av verksamheten mellan STU och SIND. Med hänvisning till vad som anfördes i våra tidigare motioner (mot. 1983/84:851 resp. 1983/84:2634) bör en översyn av STU komma till stånd och syfta till att STU klart skall skiljas från de frågor som gäller teknisk grundforskning och att dess roll i förhållande till industrin skall vara stödjande, icke styrande. Den nuvarande konstruktionen med ett speciellt organ inom STU, kallad teknisk forskningsrådsfunktion, bör alltså ersättas med att ett självständigt tekniskt forskningsråd inrättas för att i 15 STU:s ställe fördela medel till teknisk grundforskning. Medel för ändamå- Mot. 1985/86 let, 70 milj. kr., bör anvisas under huvudtitel. konsekvens av detta blir att anslagen till STU för teknisk FoU bör reduceras i motsvarande mån. Därtill bör det bättre resursutnyttjande som en samordning enligt vårt förslag mellan SIND och STU kunna ge möjlighet till ytterligare besparingar. Vi beräknar således ett i förhållande till regeringens förslag med 100 milj. kr. minskat anslag för littera , vilket innebär en total besparing på 30 milj. kr. Forskningsbidrag till teknikbaserade småföretag Från anslaget, som disponeras av STU, bestrids kostnader för bidrag till teknikbaserade småföretag. När detta anslag infördes avvisades detta från vår sida. Enligt vår mening bör statens stöd till dylik verksamhet i stället inriktas på att skapa en gynnsam miljö för berörda företags expansion genom generellt verkande åtgärder på skatteområdet m. m. som vi framhållit i den näringspolitiska partimotionen. Vi har även i andra sammanhang redovisat vår principiellt negativa inställning till den typ av selektiva stödåtgärder som detta bidragssystem utgör ett exempel på. Dessutom kan erinringar göras från praktiska och formella utgångspunkter. Vi föreslår därför att det begärda reservationsanslaget av 21,7 milj. kr. Stöd till industriellt utvecklingsarbete Den utveckling som har skett på kreditmarknaden har inneburit väsentligt bättre möjligheter för företagen att skaffa kapital för finansiering av riskfyllda investeringar. Dessutom har företagens behov av extern finansiering minskat. De motiv som föredraganden hänvisar till i propositionen som låg bakom bildandet av industrifonden har således försvagats högst väsentligt. Fonden bör enligt vår mening avvecklas genom återbetalningar av statens kapital. Från dessa utgångspunkter delar vi föredragandens bedömning att inga ytterligare medel skall tillföras fonden. G. m. m. 1 den näringspolitiska partimotionen (mot. 1985/86:N216) föreslår vi utförsäljning av statliga företag bl. a. i syfte att öka statens inkomster och därigenom ytterligare bidra till att förbättra det statsfinansiella läget. Regeringen bör arbeta med ambitionen att statliga företag kan avyttras i en sådan omfattning att det statliga upplåningsbehovet minskar med minst 3 000 milj. kr./år. Med åberopande av vad som ovan anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avveckling av branschpolitiska råd, 16 2. att till Utredningar m. m. för /87 anvi- Mot. 1985/86 sar ett reservationsanslag av , N314 3. att till Statens industriverk.Förvaltningskostnader för /86 anvisar ett förslagsanslag av , 4. att avslår regeringens förslag att till : Utredningsverksamhet för /87 anvisa ett reservationsanslag av . samt att därvid som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande industripolitikens organisation, 5. att avslår regeringens förslag att till Ersättning för extra kostnaderförförmånlig kreditgivning till för /87 anvisa ett förslagsanslag av . samt att därvid som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avveckling av , 7. att till Branschfrämjande åtgärder för /87 anvisar ett förslagsanslag av , 8. att till Småföretagsutveckling för /87 anvisar ett reservationsanslag av . samt att därvid som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om anslagsredovisningen, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om återbetalning av amorteringsmedel från de regionala utvecklingsfonderna till statskassan, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om övervägande av den framtida strukturen för de regionala utvecklingsfonderna, 11. att till Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin för /87 anvisar ett reservationsanslag av . samt att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om stöd till tekobranschen, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avveckling av stödformen industrigarantilån, 13. att avslår regeringens förslag om bemyndigande att under budgetåren 1986/87 1989/90 ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med nämndens för statens gruvegendom verksamhet som innebär åtaganden om högst . för /88, . för /89 och . för /90, 14. att bemyndigar regeringen att under /88 ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med nämndens för statens gruvegendom verksamhet som innebär åtaganden om högst , 15. att till Statens gruvegendom: Prospektering m. m. för /87 anvisar ett reservationsanslag av , 16. att till Utbildning och rådgivning m. m.för att spara energi för /87 anvisar ett reservationsanslag av 17 samt att som sin mening ger regeringen till Mot. känna vad som i motionen anförts om utbildning och rådgivning för N314 att spara energi, 17. att hos regeringen begär en utvärdering av de finansiella förutsättningarna för statens kärnbränslenämnds verksamhet i enlighet med vad som i motionen anförts, 18. att hos regeringen begär en utredning av statens vattenfallsverks framtida finansiella och organisatoriska ställning i enlighet med vad som i motionen anförts, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående statens vattenfallsverks ägarengagemang i fjärrvärmeanläggningar, 20. att till , m. m. för /87 anvisar ett reservationsanslag av 2 , 21. att till Energiforskning för /87 anvisar ett reservationsanslag av . samt att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående anslag till energiforskning,