mot · G902kr338 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Kr338 Per m. fl. (fp) Den andliga vården vid kriminalvårdens anstalter Vid /86 motionerade och (båda fp) om den andliga vården på kriminalvårdsanstalter. Motionen fick en positiv och välvillig behandling av och även instämde i motionens syfte. De två var de enda instanser som tillfrågades. frikyrkoråd och , som jämte är närmast berörda parter, tillfrågades ej. föreslog att motionen överlämnas till kyrkokommitté. Det är i och för sig ett bra förslag. En sådan lösning av frågan om den andliga vården kan dock ske utan avvaktan på kyrkokommitténs betänkande. Det bör vara en fördel för kommittén att veta vilka intentioner samhället har och vilka resurser som kan ställas till trossamfundens förfogande för den andliga vården inom kriminalvården. skulle då få enklare att föreslå disponering av kyrkans personella och ekonomiska resurser för andlig vård inom kriminalvårdens verksamhetsområde. Hur sedan löser dessa frågor bör vara dess ensak, som regering och riksdag ej behöver uttala sig om. För oss är det självklart att samhället bör anknyta till den modell som sjukhuskyrkan nu arbetat efter. Den modellen har fungerat synnerligen väl, utvecklat den andliga vården vid sjukhusen positivt, skapat en god ekumenisk arbetsgemenskap mellan sjukhuskyrkans personal och vunnit allt större respekt och erkännande från sjukhusens personal. Den mellan och frikyrkorna gemensamma personalutbildningen uppskattas mycket av dem som fått del av utbildningen. Vad som krävs för att den andliga vården inom kriminalvården äntligen, efter utredningen (Ds Ku 1979:2), skall komma i gång med en utveckling av sin av interner och personal så motsedda verksamhet är att riksdag och regering följer förslag i sitt yttrande till förra årets motion (KrU 1985/86:5 s. 9): Sådana diskussioner bör. . . i första hand föras mellan civil-, justitie- och finansdepartementen. Det är ju inte frågan om stora ökningar av anslagen. Det gäller var anslagen skall ligga och hur verksamheten skall organiseras för att bäst tjäna internernas rehabilitering. Med fördel kan resesekreterartjänsterna reduceras från tre till två, en från och en från de fria trossamfunden. Dessa får sedan ansvar för rekryteringen av NAV-ledamöter från resp. samfund och gemensamt, tillsammans med kriminalvårdsverket ansvar för NAV-ledamötemas specialutbildning för tjänsten inom kriminalvården. får givetvis utse en tjänsteman med uppgift att hålla kontakt mellan NAV och Anslagen bör i övrigt utgå över . Då markeras att NAV är en samfundens tjänst till internerna och inte i första hand en integrerad del av kriminalvården. Om anslagen till de två resesekreterarna bör utgå över eller kriminalvårdens budget kan vara en öppen fråga för samtalen mellan de tre departementen, och frikyrkoråd. Vi tror dock att överföring till ytterligare skulle markera NAV som en trossamfundens angelägenhet. Inom sjukhuskyrkan svarar lokala ekumeniska frikyrkoråd och församlingar för en betydande del av finansieringen av sjukhuskyrkans personallöner. Det är en möjlighet även för den föreslagna NAV-verksamheten fast knappast i samma stora procentuella omfattning. NAV-verksamheten är inget egoistiskt intresse för trossamfunden utan ett utslag av de kristna församlingarnas målsättning av vara till för de kanske mest glömda i samhället. Exemplen på interner som genom NAV-verksamheten fått starthjälp till ett nytt liv utanför anstalterna är så många att NAV-arbetets medmänsklighet och samhällsnytta inte ifrågasätts av någon som känner till det. NAV har svarat för ett stort antal kurser på kursgården Gruvberget. Det är väl känt att dessa kurser hört till de klart mest uppskattade från de intagnas sida. Även Gruvbergets personal har varit mycket positiva till NAV-kurserna. För att den av oss föreslagna ordningen skall få den snabba och goda utveckling som den förtjänar är det viktigt att anslagen i möjligaste mån sammanförs under Frikyrkliga ändamål, för de fria trossamfundens del under F 4 Bidrag till trossamfund och för del under t. ex. eller annat konto som önskar. Det är viktigt att anslagen öronmärks för sitt ändamål. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att hos regeringen begär förslag om att den andliga vården vid kriminalvårdens anstalter ordnas i enlighet med vad som anförts i motionen. Per () () () () () () () () () 1985/86 Kr338