mot · G902t243 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:T243 m. fl. (c) Statsbidraget till kollektivtrafiken Statsbidraget till lokal och regional kollektivtrafik har successivt förstärkts och omformats och utgör innevarande budgetår drygt 297 milj. kr. I årets budgetproposition (bil. 8) föreslår dock att detta statsbidrag avvecklas , varför det avses att halveras för /87. En väl fungerande och utbyggd kollektivtrafik är av avgörande betydelse för samhället och de flesta människor och därigenom en viktig del i vår infrastruktur och en förutsättning för boende, arbetstillfällen och service i olika delar av länen och kommunerna. Kollektivtrafiken är även viktig ur miljösynpunkt och har speciell betydelse för alla de människor som inte har tillgång till bil. Det är därför av största intresse hur samhällsstödet till kollektivtrafiken är utformat. Förslaget om att slopa statsbidraget till kollektivtrafiken överensstämmer inte alls med samhällets strävanden för regional balans, bättre miljö och rättvisa mellan människor i olika delar av vårt land. När man tar del av hur statsbidraget har varit fördelat mellan olika delar av landet finner man att ett borttagande av detta statsbidrag närmast är en form av omvänd regionalpolitik. Statsbidraget beräknas enligt budgetpropositionen numera täcka genomsnittligt av trafikhuvudmännens underskott på kollektivtrafiken. I , TPR:s, anslagsframställning anges att det 1983/84 täckte av underskotten. Oberoende av hur man räknar är det dock uppenbart att statsbidraget betyder mest för de s. k. skogslänen och , för vilka statsbidraget genomsnittligt täckte av underskottet och därmed har en stor regionalpolitisk betydelse vilket TPR påpekar i sin anslagsframställning. Följande tabell ur TPR:s anslagsframställning visar statsbidragets stora betydelse för just skogslänen och : Statsbidragets andel av länshuvudmännens kostnader i de s. k. skogslänen bidragsåret Mot. Underskott Milj. kr. Statsbidrag Milj. kr. Statsbidragets andel av underskottet. Statsbidragets motsvarighet i årlig trafikproduktion. Inom resp. län gäller i stort sett att statsbidraget per skattekrona är högst i de typiska glesbygdskommunerna med lågt skatteunderlag och att dessa skulle drabbas av de mest kännbara merkostnaderna om statsbidraget avskaffas. I motsvarar exempelvis statsbidraget till kollektivtrafiken per skattekrona . i Stomman och . Den procentuella merkostnaden för att täcka ett borttagande av statsbidraget blir för resp. av dessa tre kommuner , och . I ett exempel gällande har länstrafikbolaget där visat att - om statsbidragsbortfallet enbart skulle täckas av taxehöjningar-fordras en extra taxehöjning i storleksordningen 25 å . Och är ett län som liksom övriga skogslän redan har höga taxor. Skulle man i i stället begränsa trafiken för att kompensera statsbidraget fordras att trafikvolymen minskas eller , vilket i sin tur skulle medföra - förutom betydlig försämring av servicen - att ett 70-tal arbetstillfällen skulle försvinna. Vi vill inte belasta denna motion med ytterligare statistik utan förutsätter att dessa typiska exempel på effekterna av ett borttagande av statsbidraget är tillräckliga för att visa att regeringsförslaget främst skulle drabba glesbygdens kommuner och människor. Som vi inledningsvis angett är kollektivtrafiken en förutsättning för en önskvärd samhällsutveckling - i vart fall en utveckling som vill arbeta för. Kollektivtrafiken är en så viktig del av infrastrukturen och en förutsättning för regional balans och utveckling att det måste ses som ett övergripande ansvar för samhället och av sådan karaktär att det är statens skyldighet att ta Mot. 1985/86 ansvar genom att ekonomiskt stödja verksamheten. Stödet till kollektivtrafi- T243 ken är med hänsyn till den faktiska fördelningen mellan länen och kommunerna en del av det regionalpolitisk! betingade stödet som i olika former utgår för att kompensera främst de norra delarna av landet för oförmånliga förhållanden och högre kostnader. I budgetpropositionen (bil. 8 s. 168) sägs att det förhållandet att statsbidraget har störst betydelse i glesbygdslänen (kommer) att beaktas i samband med att regeringen kommer att lägga fram förslag i anledning av skatteutjämningskommitténs betänkande. Men detta uttalande är ingen garanti för att dessa län kommer att få full kompensation för det statsbidrag regeringen vill slopa. Kompenseras inte bortfallet leder det till att kostnaderna förs över på redan ekonomiskt pressade kommuner och landsting, eller att biljettpriset höjs vilket inte heller är acceptabelt. En tredje utväg, nämligen att begränsa kollektivtrafiken, skulle helt motverka senare års strävanden att bygga upp en väl fungerande kollektivtrafik och därför självklart inte heller vara en acceptabel lösning enligt vår uppfattning. Eftersom det inte finns några garantier för att kommer att genom skatteutjämning eller annan form av stärkt regionalpolitisk! stöd kompensera de län som skulle drabbas hårdast om statsbidraget slopas vill vi föreslå att statsbidraget till kollektivtrafiken i vart fall i skogslänen och utgår enligt tidigare beslutade regler under /87. Vi utgår ifrån att för övriga län, där statsbidraget är procentuellt lågt, kommer inte regeringens förslag om halvering av statsbidraget att utgöra samma problem. Stödets utformning fr. o. m. /88, då det enligt regeringens förslag helt skall upphöra, får vi tillfälle att återkomma till när vi kan bedöma vad skatteutjämningen och annat regionalpolitisk! stöd kommer att ge dessa län och kommuner. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att Ersättning till lokal och regional kollektiv persontrafik för /87 utgår enligt gällande regler till de s.k. skogslänen och . . Åsling (c) P - O. () () () (c) () ()