mot · G902277 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:277 m. fl. Jordbruksforskning, m. m. 1985/86:74) Marken är en av våra viktigaste naturresurser. Där finns förutsättningar för livsmedels-, energi-, skogsproduktion m. m. Jordbruk kan inte bedrivas utan att miljön påverkas. Jordbruk och miljö är intimt förknippade med varandra. Inte bara genom jordbrukets påverkan av miljön, utan också genom att miljöförändringar kan ge upphov till allvarliga skador i jordbruket, men dessutom kan jordbruket medverka till att avhjälpa miljöproblem. Miljöproblem som drabbar jordbruket Jordbruket drabbas av miljöproblem. Försurande luftföroreningar inverkar på jordbruket. Visserligen har man kunnat hålla pH-värdet uppe i åkermarken genom olika kalkningsinsatser men börjar det sura nedfallet bli en kännbar post också för jordbrukarna. Detsamma gäller nedfallet av tungmetaller och andra föroreningar. De tas upp av grödan och blir på det sättet ett allvarligt problem i jordbrukets livsmedelsproduktion. Effekterna förstärks av försurningen. Vi har t. ex. ett växande problem med kadmiumupptag i spannmålsgrödor. Det är ett upptag som ökar parallellt med försurningen. Den s. k. drivhuseffekten orsakas också den av luftföroreningar. Genom dagens intensiva utnyttjande av fossila bränslen ökar koldixidhalten i atmosfären. På litet kan detta leda till omvälvande förändringar när det gäller jordbrukets betingelser. har i annat sammanhang fört fram förslag till åtgärder för att begränsa miljöproblem och för att få till stånd en bättre hushållning med naturresurser. Jordbrukets produktion har endast utnyttjats för livsmedel. Produktion för andra områden, som t. ex. energi- och industriråvaror och fodermedelproduktion avsedd att ersätta import, har inte stimulerats av samhället. Det finns inom jordbruket och skogsbruket goda förutsättningar för råvaruproduktion för en fytokemisk industri, produktion av energigrödor och många andra nyttigheter. Med växtkemiskt ursprung kan vi få fram produkter till många viktiga områden. Detta sker genom utnyttjande av den s. k. fytokemin. Bland användningsområdena finns livsmedelsindustrin, läkemedelsindustrin och den kemiska industrin. En satsning på fytokemisk råvaruproduktion och energigrödor ger ett bra Mot. 1985/86:277 bevarande av åkermarkens produktionsförmåga. Vi får dessutom ett gott skydd mot läckage av växtnärsalter om fleråriga växter utnyttjas. Dessutom kan biomassa för energiproduktion förenas med uppsamling av tungmetaller ur jordbruksmarken eftersom tungmetaller kan samlas i askan efter biomassans förbränning. Den höga prdouktionsnivån i jordbruket gör att riskerna för urlakning ökar genom höga gödselgivor. Rådgivning vad gäller storleken på givorna är anglägna, särskilt i områdena med genomsläppliga jordar. Användningen av kemiska bekämpningsmedel inom jordbruk och livsmedelshantering bör minskas. Detta kan ske genom att man går över till andra grödor, andra sorter och/eller andra metoder inom jordbruket som leder till att behovet av kemisk bekämpning minskas eller bortfaller. Intensifierad forskning, rådgivning och information i denna riktning måste stimuleras. Åtgärder mot överanvändning av kemiska bekämpningsmedel kan och bör dock vidtas . Angående användning av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel beslöt på förslag av regeringen (prop. 1983/84:176) att lägga en skatt på handelsgödsel och bekämpningsmdel, exkl. träskyddsmedel. Som motiv för skatten anfördes att från hälso- och miljösynpunkt är det angeläget att användningen av såväl bekämpningsmedel som handelsgödsel minskas. Avgiften sattes till av priset på kväve och fosfor i handelsgödsel samt till /kg aktiv substans i bekämpningsmedel. Från sida vände vi oss emot införande av handelsgödselavgiften eftersom de influtna medlen skulle enligt regeringens förslag inte heller komma miljön till godo utan endast blir en förstärkning av statskassan. Vi accepterade däremot avgiften på bekämpningsmedel under förutsättning att medlen användes till miljöförbättrande åtgärder m. m. Vi har fortfarande samma uppfattning. Vid behandling av frågan beslöts (SkU 1983/84:47, rskr. 1983/84:383) att de influtna medlen skall användas till utökad forskning, rådgivning och miljöförbättrande åtgärder. Avgifterna bör således i stor utsträckning användas för sådan forskning och rådgivning som kan främja en minskning av behovet och användandet av handelsgödsel och bekämpningsmedel i jordbruket. Vidare bör speciellt beaktas arbetsmiljön för dem som hanterar preparaten. har efterlyst regeringens förslag till medlens användning. Regeringen har lämnat förslag till användningen av de medel som betalats in /85. Den medelsproposition som regeringen föreslagit innebär emellertid avsteg från beslut. Vi anser att för mycket resurser satsas på skogsforskning. Av det program som regeringen lagt fram bör man begränsa resurserna till projekten Samhället, Företaget och skogen, Virkesproduktion och Användning av för skogsproduktion. Kalkningsprogrammet föreslås finansieras med medel från handelsgödsel och bekämpningsmedlen. Under den centerledda regeringens tid finansierades programmet med budgetmedel. Vi anser att så bör vara fallet också i fortsättningen. Det är också angeläget att kalkningsprogrammet ges en långsiktig inriktning. Riksdagsbeslutet om användning av miljöavgifter för områden inom jordbruket motiveras av ett stort behov av framtidsinriktade insatser inom berörda områden. Områden som mijöavgiftsmedlen bör disponeras för är sådana som har anknytning till växtodlingen och utnyttjandet av de fasta resurserna i lantbruket. Det finns behov av en rad forsknings- och utvecklingsaktiviteter inom de områden som anvisat. Skogs- och jordbrukets forskningsråd har på ett förtjänstfullt sätt gjort ett sammanhållet forskningsprogram. Vi biträder helt de prioriteringar som rådet har gjort inom jordbruksforskningen. När det gäller skogsforskningen har rådet också fått uppgift att ta fram ett forskningsprogram för detta. Totalt säger sig regeringen vilja föreslå 100 milj. kr. för den redovisade forskningen . Första året föreslås att 29 milj. kr. Regeringen vill alltså börja femårsperioden med en så avsevärd satsning att den inte kan få motsvarande resurstilldelning under vart och ett av de därpå följande åren. Förhållandet borde ha varit det omvända om man vill ha en seriös forskningsplanering. Vi anser att den inledande satsningen bör vara sådan att man inte sätter i gång en större verksamhet än vad man under resten av perioden kan fullfölja på ett gediget sätt. Risken med den våldsamma satsningen i början av perioden är också att man väcker falska förhoppningar och sätter i gång aktiviteter som under en normal resurstilldelning av kvalitetsskäl skulle ha fallit bort. Detsamma gäller forskningen och åtgärder för att minska försurningen. Det är inte rimligt att skogs- och jordbruket som drabbas av försurningens effekter också skall bekosta åtgärder och forskning för att komma till rätta med problemen. Regeringen bör finansiera kalkningsprogrammet med budgetmedel. Rådgivning och teknikutveckling är de områden som kan ge de snabbaste förbättringarna. Trots det anslår regeringen endast 5 milj. kr. som man anslår 5 milj. kr. till lantbruksnämndernas rådgivning ställer man krav på besparingar av dess verksamhet med 10 milj. kr. Det är lätt att ge sig en föreställning om vad detta kommer att betyda. Vi anser det angeläget att rådgivningsverksamheten ges ökade resurser. Det är också viktigt att det är kompetent rådgivning och att resurser satsas på utbildning och nyrekrytering av personal. De föreningar för altemativodlare som finns bör utnyttjas i rådgivnings- och utbildningsverksamheten. Rådgivning i gödslings- och bekämpningsfrågor bör också ske i stor utsträckning vid hushållningssällskapen. Vi föreslår att 10 milj. kr. används till att finansiera rådgivningsverksamhet. Teknikutveckling är en av de områden som bör prioriteras i arbetet med att begränsa användningen av kemiska bekämpningsmedel och bättre anpassa spridningen av gödsel. Därvid bör resurser utgå för utveckling av t. ex. redskap och maskiner för växtodlingssystem i linje med forskningsprogram, stall- och handelsgödselspridare, lantbrukssprutorm. Resurserna bör fördelas på såväl STU som JTI. I riksdagsbeslutet understryks behovet av åtgärder för att förbättra arbetsmiljön. Detta saknas emellertid i propositionen. Det är jordbrukare och sprutförare som direkt kommer i kontakt med de kemiska bekämpningsmedlen. Det är angeläget att resurser satsas på förbättrad information och utbildning för dessa, samt studier av och förebyggande åtgärder mot hälsorisker för de som hanterar bekämpningsmedlen. Vi föreslår att 2,9 milj. kr. satsas på detta. Produktion av energiråvaror, proteingrödor och råvaror för fytokemisk industri kan komma att utgöra en väsentlig del i växtodlingen. För att åstadkomma en sådan utveckling är det nödvändigt att stöd kan lämnas till mer tillämpade projekt i en helt annan omfattning än vad som är fallet. För ett sammanhållet program för utveckling av lantbruket och dess resurser med den inriktning som redovisats ovan och som följer beslut om användningen bör i inledningsskedet 26 milj. kr. av de medel som inflyter som miljöavgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel tillföras en särskild fond. Lantbrukets utvecklingsfond, med syfte att aktivt verka för forsknings,- och utvecklingsarbete för att tillvarata lantbruksnäringens resurser, svara upp mot miljö- och kvalitetskrav och därmed lägga en grund för att tillgodose framtida marknader. I regeringens proposition föreslås att ett genetiskt centrum byggs i . Den forskning som åsyftas startade med projektet kulturväxternas genetik vid . Vi anser att det är olyckligt om ytterligare koncentration av den genetiska forskningen sker till . I en utredning om molekulär biologi i , konstateras behovet av samarbete mellan Svalöf-SLU och växtforsk Vi förslår därför att det genetiska centrumet Mot. lokaliseras till och sker i samarbete mellan SLU och i Professur i alternativa produktionsmetoder Den alternativa odlingen har vuxit fram utan något egentligt stöd från samhällets sida. På initiativ av i regeringen har en omfattande forskning satts i gång. Det är viktigt att denna forskning fortsätter och att intresset för detta område stimuleras. Vi anser att det är angeläget att det nu framtagna forskningsprogrammet följs upp med att en särskild professur inrättas om alternativa brukningsmetoder. Vi föreslår att de medel som influtit från skatten på handelsgödsel- och bekämpningsmedel fördelas enligt följande: De medel som inte har använts reserveras i en särskild fond. 17,0 milj. kr. nödvändig utrustning m. m. Vattenundersökningar, Rådgivning till jordbruket Särskilda natur- och miljö -28,0 118,7 milj. kr. Arbetsmiljö Professur i alternativa Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs 1. att beslutar att uttag av handelsgödselavgiften skall upphöra , 2. att beslutar fördela de influtna medlen från avgifterna från bekämpningsmedel och handelsgödsel i enlighet med vad som ovan anförts, 3. att beslutar att inrätta en professur i alternativa produktionsformer, 4. att beslutar lokalisera ett genetiskt centrum till , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. 1985/86:277 övrigt anförts i motionen. () ()