ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902t325 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:T325 i Bengtfors och () Fortsatt upprustning av sträcker sig mellan vid till Östervallaskog i . När kanalen invigdes var den en viktig länk i industrins och bygdens utveckling. Stora mängder sågade trävaror, papper och massa och styckegods har på de dryga hundra åren passerat genom kanalsystemet. Efter järn- och landsvägarnas tillkomst minskade successivt kanalens betydelse som godstransportled, och används den uteslutande för turiständamål. övertogs ansvaret för kanalen av i och , kommunerna i och kommun som bildade Stiftelsen för framtida bestånd. får de berörda landstingen och kommunerna tillskjuta 1,6 milj. kr. planeras att kanalbolaget även skall vara huvudman för turistisk sommartrafik på . I tre upprustningsetapper, den sista avslutades , har AMS bidragit med 19 milj. kr. Kanalen har avsevärt förbättrats ; ändock kvarstår ett upprustningsbehov. En fjärde etapp bör omfattas av: Angeläget är även byggnation av kanalturistiska servicestödjepunkter i , och Nössemark. sjösystem är klassat som ett område av riksintresse för det rörliga friluftslivet. Området utgör ett av landets primära rekreationsområden. Kanalen är en av landets vackraste vattenvägar och kanske den mest populära. passerade 8 600 fritidsbåtar, och en stor del av dessa kom från utlandet. Dessutom upprätthåller fyra större passagerarbåtar regelbunden turlistetrafik. Kanalen är således i flera avseenden ett riksintresse, och även i fortsättningen bör staden delta i nödvändiga upprustningsarbeten. De tidigare utförda arbetena har i huvudsak utförts av äldre, lokalt bunden arbetskraft och varit ett värdefullt tillskott på en pressad arbetsmarknad. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär prövning av möjligheterna till statliga insatser i fortsatt upprustning av .
mot · G902t326 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:T326 () Upprustning av vägnätet på Ett bra vägnät är av stor betydelse för det svenska näringslivets utveckling. Detta gäller inte minst de areella näringarna. Efter hand kommer allt större krav att ställas på att transporter kan nå fram punktligt, oavsett vilken tidpunkt det gäller. Det kan konstateras att de anslag får för drift och underhåll av det statliga vägnätet innebär att förbättringarna av det lågtrafikerade vägnätet kommer att gå i betydligt långsammare takt än vad som avsågs i nu gällande femårsplan. I varje fall är detta förhållande för där den höga andelen grusvägar () och den under tjällossningen dåliga bärigheten utgör problem. tvingas halvera insatserna (i förhållande till femårsplanen) för upprustning och beläggning av grusvägar. För att klara ambitionerna i gällande plan erfordras för del en ökning med ca 2,5 milj. kr. Den eftersläpning som på detta vis uppstår kommer inte att kunna hämtas igen med de i budgetpropositionen föreslagna anslagen till . Om den rådande tendensen håller i sig kommer skillnaderna mellan och sydsvenska fastlandslän att öka i stället för att minska. Den höga grusvägsandelen på innebär också att stora mängder nytt grus måste påföras det gotländska vägnätet. av dålig kvalitet, som måste tas från grunda täkter, innebär att stora markytor påverkas. När det gäller utvecklingen av anslagen till drift av statskommunvägar så drabbas i samma utsträckning som alla andra väghållande kommuner. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en förstärkning av anslaget för drift och underhåll av vägarna på .
mot · G902t329 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:T329 m. fl. (m) SJ:s rabatter för pensionärer Statens anslag till SJ för fortsatta rabatteringsåtgärder i persontrafik har i årets budget minskat avsevärt, även med beaktande av att centrala kommer att överta administrationen av studeranderabatterna. SJ har redan omprövat hittillsvarande rabattsystem i och med att lågpriskortet slopats. Av uppgifter i massmedia har framgått att pensionärsrabatterna också skulle slopas eller väsentligt försämras, och pensionärsorganisationer och enskilda har uttryckt sin oro för detta. Bortsett från den rena subventionen, 25 milj. kr., bör med ett företagsekonomiskt betraktelsesätt ett rabattsystem för de grupper som utan lägenheter kan resa medföra fördelar för SJ. Genom en bättre beläggning och pensionärernas egna avgifter ökar underlaget för en god service till alla trafikanter beträffande turtäthet o. d. Mot bakgrund av SJ:s totala omsättning torde de kostnader som är förenade med bibehållandet av pensionärsrabatter av i stort sett nuvarande omfattning vara marginella. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att rabattsystemet för pensionärer bör bibehållas. (m) () () () ()
mot · G902t330 · 1986-01-24 00:00:00 — m. fl. (fp) Handikappanpassning av kollektivtrafiken Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Sf 283 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs angående en översyn av handikappanpassningen av kollektivtrafiken. () () () () () () 1 1985186.3 sami.
mot · G902t333 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:T333 och (c, fp) En ny körkortsutbildning dödades 64 unga bilförare i trafikolyckor. 603 bilförare i åldern skadades allvarligt. ökade antalet dödade trafikanter, och de preliminära siffrorna anger 738 dödade. Bland dessa finner man att står för över 160 av de som dödades i trafiken. Det är skrämmande siffrorna i ett statistiskt matrial, som på intet sätt talar om de tragedier som döljer sig i siffrornas spår. Att bli svårt skadad kan innebära livslång invaliditet, helt beroende av andras hjälpinsatser. Framförandet av motorfordon förutsätter bl. a. koordinationsförmåga, bedömningsförmåga, exakta rörelse, snabba reaktioner. Ungdomars kapacitet är god vad dessa färdigheter beträffar. Bristande erfarenhet i behandlingen av motorfordon i anpassning till trafiken medför emellertid en större riskexposition för ungdomarna än för övriga åldersgrupper. Tävlingslust, aggression, självhävdelsebehov och lust att ta risker kan ligga bakom ett omoget beteende i trafiken. Ungdomar utsätts även för dessa risker när det gäller deras förhållande till alkoholbruket. Denna situation att ungdomars alkoholdebut till stora delar sammanfaller med deras debut som förare av motorfordon är med hänsyn till trafiksäkerheten synnerligen alarmerande. I har man tagit konsekvenserna av ett förändrat system för körkortsutbildning med som gräns för att påbörja övningskörning. erhålls ett körkort där vissa nivåer i läroplanen fastställts och där körkortet är interimistiskt. Efter en prövotid av sker vidare utbildning med mörkerkörning och halkövning. Först erhålls ett körkort om dessa prov utfallit väl. Erfarenheter från andra länder i vad gäller unga bilförare och kombinationen alkohol och trafik visar att en höjning av åldersgränsen från exempelvis 18 till för att kunna inköpa alkohol eller inta alkohol vid restaurangbesök har givit goda effekter. I ett 20-tal stater i har redan höjningen av åldersgränsen skett på detta sätt. Man kan där notera att redan efter har särskilt olycksfallsfrekvensen, framför allt när det gäller dödsolyckor, sjunkit . Ännu mera anmärkningsvärt är att reduktionen av alkoholrelaterade olyckor för gruppen reducerats från till . Erfarenheterna från vårt grannland och från andra länder i västvärlden pekar alltså på att en höjning av alkoholinköpsålder och utskänkningsålder ger mycket positiva effekter på olycksbilden. Ett införande av ett interimistiskt körkort skulle även ge en ännu bättre förarutbildning som är kopplad till ökad mognad hos föraren. En fokusering på åldersgruppen i vad gäller förseelser på Mot. 1985/86 alkoholområdet skulle naturligt tas med i bedömningen vid utfärdandet av T333 körkortet . som körkortet är tillfälligt finns det all anledning att öka informationen av betydelsen att trafik och alkohol ej hör ihop. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ny körkortsutbildning, [2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande höjning av åldersgränsen för utskänkning av alkohol1]. () () 11985/86: Sk817.
mot · G902t334 · 1986-01-27 00:00:00 — m. fl. Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator Från anslaget till byggande av kommunala vägar och gator lämnas fr. o. m. i mån av tillgång på medel bidrag av kostnaderna till byggande av statskommunvägar, cykelleder och väg- och gatuanläggningar för kollektiv persontrafik. Även till spåranläggningar för lokal kollektivtrafik kan numera bidrag utgå av kostnaderna. har beräknat behovet till 550 milj. kr. (/87). Som vi särskilt betonat i vår motion med anledning av driftsanslaget till kommunala vägar och gator är det en viktig fördelningspolitisk fråga att trygga en fortsatt utbyggnad och förbättring av kollektivtrafiken. Det kan gälla terminalanordningar, busstrafikfiler, säkrare övergångsställen vid stora s. k. barriäreffekter osv. Anordningar för att minska bullereffekter har stor betydelse för miljön i många tätorter. Vi har kunnat notera att regeringen tydligen uppdragit åt att projektera en motorväg mellan och , vilken på fyra produktionsår beräknas dra en anläggningskostnad på 860 milj. kr. Detta kan ske som statsfinansiella skäl åberopas för minskade statsbidrag till åtgärder för kollektivtrafiken. Från vpk:s sida har vi tidigare deklarerat att vi motsätter oss exklusiva motorvägsbyggen på bekostnad av t. ex. anordningar för bättre kollektivtrafik. Vi ser också detta som en del av vår grundsyn när det gäller fördelningspolitiken. Vi har därför ingen förståelse för regeringens förslag till försämrat statsbidrag till bl. a. anordningar för kollektivtrafik, innebärande sänkning av bidraget från till av kostnaderna för byggande. Med hänvisning till det anförda hemställs att med avslag på de av regeringen föreslagna ändrade riktlinjerna för statsbidragsgivning till kommunala vägar och gator till Bidrag till byggande av kommunala gator och vägar för /87 anvisar ett reservationsanslag på . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1985186.3 sami.
mot · G902t335 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:T335 m. fl. (m) Förbättring av broars bärighet har ungefär 6 000 broar inom det allmänna vägnätet. Av dessa är det , 30 broar, som inte klarar 10-16 tons axelboggietryck utan endast . förhållanden i stort skiljer sig inte nämnvärt från . Detta innebär att nyttotransporter - skogsprodukter - måste reducera sin last. Alla skogsbilvägar klarar , men allmänna vägnätets broar begränsar lasten, så att man antingen får lasta mindre eller köra ut till en avlastningsterminal och lasta av för att sedan hämta resten. Detta medför fördyringar för industrin och även för samhällsekonomin totalt. Som exempel på områden i länet där lasten måste reduceras kan nämnas Norgetransporter som går över och transporter från Gäddedeområdet till virkesterminalen i . Det är lönsamt att satsa på investeringar i infrastruktur som ger återbäring på relativt kort sikt. Den bästa regionalpolitiken är att underlätta för den befintliga industrin, så att den kan fungera bra. Skogsprodukter har stor betydelse för Norrlandslänen och även nationalekonomiskt på grund av att de utgör en stor andel av landets export. Turismen, som är en annan betydelsfull näring i länet, får också känna av broarnas dåliga bärighet. Broarna över bl. a. och Vallboån klarar bara . Moderna turistbussar byggs med axelboggietryck på . Således kan dessa ej köra turister till och fullastade. Även om siffror och exempel i denna motion har tagits från , är förhållandena likartade i skogslänen. Det är svårt att beräkna bortfallet företags- och nationalekonomiskt, men det torde säkerligen röra sig om . har i sin anslagsframställning tagit upp det eftersläpande reparationsbehovet av broar. Vid prioriteringar bör broarna i Norrlandslänen i första hand uppmärksammas för att underlätta skogsindustrins transporter. Med hänvisning till vad sorn ovan anförts hemställs att begär att regeringen uppdrar åt att prioritera bärigheten av broarna i Norrlandslänen. 1985/86 T335 () () () () () ()
mot · G902t336 · 1986-01-24 00:00:00 — m. fl. (m) Förstärkning av Norrlandslänens vägnät Satsningar som sker i vägbyggnad och förstärkning av vägnätet i Norrlandslänen ger omedelbara effekter i ökad lönsamhet för skogsindustrin och därmed också ökade exportinkomster. Framkomligheten för tung trafik i Norrlandslänen minskar påtagligt under tjällossningen. av det allmänna vägnätet avstängs för all tung trafik . Det medför stora kostnader för åkare och sågverk och även annan skogsindustri. Höga kapitalkostnader kvarstår, och löner måste betalas ut, även om ingen verksamhet pågår. Det blir stora ränteförluster på det virke som blir kvar i skogen, och sågarna kan känna av en viss råvarubrist på grund av transportsvårigheter. Under särskilt svåra förhållanden har det förekommit permitteringar som orsakats av bristande framkomlighet på vägarna. Den transport som i vissa län i ganska stor utsträckning går till kan få ännu större problem med framkomligheten på grund av olika tidpunkter för tjällossningen. Ett verksamt regionalpolitisk! medel är därför en satsning på förstärkning av vägnätet i Norrlandslänen, så att det klarar året-runt-transporter när det gäller tung trafik. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att i första hand förbättrar kvaliteten på de vägar i som särskilt drabbas av tjälskador. () () () () ()
mot · G902t338 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:T338 m. fl. (m) Fördelningen av väganslagen Den besvärliga statsfinansiella situationen har inneburit att besparingar gjorts på många områden och då bl. a. också i vad gäller väganslagen. Detta har i sig medfört eftersläpningar och förseningar när det gäller angelägna vägprojekt. För många län har förhållandena skärpts ytterligare genom att en stor del av de totala anslagen till vägbyggnadsarbeten fördelas som sysselsättningsobjekt. De län som har haft en relativt sett god sysselsättning har då fått en förhållandevis ännu mindre del av de samlade anslagen till vägbyggande. Följden har blivit att län som har ett expanderande näringsliv och därmed också behov av ett väl fungerande vägnät successivt hamnat efter i vägstandard. Detta är ett förhållande som givetvis inte kan fortgå. Vid bedömning av väginvesteringar måste det primära behovet av åtgärder från trafik- och kommunikationssynpunkt vara avgörande vid prioriteringen. Det är i längden orimligt att län som genom t. ex. industriexpansion får ett alltmera ökat behov av förbättringar på vägnätet skall stå tillbaka i prioritering vid nyinvesteringar. 11, ex. har en sådan mycket markant eftersläpning ägt rum, trots en beräknad mycket hög avkastning i form av kraftigt reducerade olyckor och ökad framkomlighet. Om endast får de medel som finns upptagna i budgetförslaget /88 kommer eftersläpningen att uppgå till av planerad tilldelning enligt flerårsplanen för 1984-1988. Ackumulerat behov utöver ordinarie tilldelning för att följa FLP (beräknat på 900 milj. 539 milj. kr. 965 milj. kr. 1 382 milj. kr. 40 milj. kr. 93 milj. kr. 123 milj. kr. Av ovanstående uppställning framgår att det ackumulerade behovet för t. ex. uppgår till betydligt större nivå än riksgenomsnittet. Vi anser med anledning av denna utveckling att de län som diskriminerats på grund av att de inte fått del av de särskilda sysselsättningsanslagen nu erhåller en större del av de samlade investeringsanslagen. Med denna utgångspunkt måste en ny fördelning göras i vad gäller flerårsplanen. Med anledning av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en annorlunda fördelning av de samlade anslagen för väginvesteringar i enlighet med vad i motionen anförts. () ()
mot · G902t341 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:T341 (vpk) Upprustning av väg 83 på sträckan Det finns delar av vårt land där den kollektiva trafiken inte kan ersätta fördelarna med vad bilen kan ge. För att människor skall kunna ta sig till och från arbetet, nå affären och andra serviceinrättningar är bilen för dem en nödvändighet. Så är förhållandet för de människor som har sina bostäder belägna mellan och . är vissa delar av denna vägsträckning i sådant dåligt skick att det utgör en direkt fara att trafikera vägen. Vissa delar av året är dessa sträckningar nära nog oframkomliga; det gäller samt . Det kan inte vara ett orimligt krav att också människor i dessa områden skall ha rätt till en god vägstandard. Nämnda sträckning trafikeras också av lastbilar. För att komma från till är väg 83 den närmaste sträckan. På grund av vägens dåliga skick tvingas dessa lastbilstransporter att köra en omväg som betyder dyrare transporter och dessutom en förlängning av tiden för transporten. Väg 83 har under ett stort antal år varit föremål för uppmärksamhet i riksdag. En kraftig folkopinion har utvecklats i berörda områden för att åtgärder skall vidtas för att förbättra vägens standard. Det borde nu vara att uttalar sig för att så skall ske. Med det anförda hemställs att uttalar sig för att en upprustning av väg 83 mellan och bör ske.
mot · G902t342 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:T342 och () Utbyggnad av Enligt uppfattning är ett väl utbyggt och underhållet vägnät av största betydelse för utvecklingen i olika delar av vårt land. Mellan och har öppnats en ny vägförbindelse, väg 181, i ett område som förut varit underförsörjt i vad gäller goda vägkommunikationer. För att få full effekt av denna investering bör en satsning på resterande del i , sträckan , prioriteras. Lönsamheten av en full utbyggnad av denna väg är enligt beräkningsgrunder hög. Denna lönsamhet utnyttjas ej då vägen byggts ut endast till halva sin sträckning. Ytterligare ett skäl till att fullfölja denna utbyggnad är trafiksituationen i . Den trafikökning som den nya vägen ändå fört med sig leds nu in i tätorten och blir en belastning på gatunätet. Även vägen HerrljungaVårgårda utsätts för större belastning än den är byggd för. Genom omklassificering från till har prioriteringen förändrats under pågående utbyggnad. Enligt vår uppfattning får det inte bli så att storskaliga projekt som t. ex. Scandinavian Link förorsakar att planerade regionala vägbyggen skjuts . Inom ramen för de medel som står till förfogande för statligt vägbyggande bör vägbygget fullföljas. Detta bör ge regeringen till känna. Med stöd av vad som ovan sagts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sagts om byggande av vägen . () ()
mot · G902t343 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:T343 m. fl. (c) Förbud mot vägsalt har motionerat om att vägsaltet skulle avskaffas. Nackdelarna är väldokumenterade: vägarna blir kladdiga och bilrutorna stänks ned. Därigenom försvåras trafiksäkerheten mer än den underlättas genom att saltet gör vägarna mindre hala. Särskilt storstäderna drabbas. Saltet ökar bilägarnas kostnader eftersom det påskyndar . Stål- och betongbroar skadas med dyrbara reparationer som följd för och kommunerna. Vid snösmältningen kommer saltet ut i naturen. Markens förmåga att släppa igenom vatten försvåras . och växterna skadas genom detta och genom att de får i sig saltet. gör nu försök i vissa län med kalkgrus som ersättning för vägsalt. Fördelarna för naturen är uppenbara, eftersom smältvattnets ph-värde höjs och försurningen motverkas. Kalken har inga av saltets nackdelar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lag om förbud mot vägsaltning. () ()
mot · G902t344 · 1986-01-27 00:00:00 — 1985/86 :T344 () En bro över vid Hovnäs Decentralisering av de politiska besluten till den instans som bäst kan bedöma de praktiska resultaten av besluten, göra rätta ekonomiska prioriteringar och känna ansvar för besluten är en synnerligen viktig demokratisk process. Länsstyrelsernas styrelser har med sina politiskt proportionella sammansättningar tilldelats ökade befogenheter. a. ingår i dess kompetens att fastställa flerårsplaner för länsvägar och göra den prioritering som bäst gagnar länets befolkning. i har beslutat med rösterna 11 mot 2 att ett objekt avseende en bro vid Hovnäs skulle ges en sådan placering i flerårsplanen 1984-1993 att utförandet om möjligt skulle kunna samordnas med den indragning av färjeförbindelsen som beslutats skola ske . Ärendet överlämnades av till regeringen för avgörande. Vid remiss till styrelse på denna prövning vidhöll samma ledamöter som stod bakom beslutet att bron skulle byggas. Ändock upphävde regeringen styrelses beslut. Detta måste djupt beklagas, dels av praktiska skäl, dels av principiella skäl. Att helt bryta en förbindelse över i Hovnäs i kommun kommer att medföra många svårigheter för näringsidkare, turism och befolkning i orten. Denna bedömning gör politikerna enhälligt i kommun liksom en över partierna stor majoritet i styrelse. Regeringen har också med sitt beslut ordentligt underkänt värdet av att decentralisera beslut och ansvarstagande. skall befintlig färja sluta gå, så nu är det hög tid för ett beslut om broförbindelse. Färjetrafiken bör självklart upprätthållas tills en bro har byggts. I den uppkomna situationen bör extra medel anslås för länsvägar i , vilket möjliggör att en bro kan byggas vid Hovnäs enligt styrelses beslut. Kostnaden kan beräknas till ca 10 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att extra medel anslås för byggande av bro vid Hovnäs i kommun enligt styrelses i beslut .
mot · G902t345 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:T345 m. fl. (s) Förbättrade kommunikationer inom Bergslagen Bergslagsregionen, som består av 23 kommuner i sju län, i ett bälte från östra till Norduppland, har och drabbats hårt. Omfattande omstruktureringar i de svenska basnäringarna, främst i gruvoch stålindustrin, med nedläggningar och personalminskningar har genomförts. Enbart har regionen gjort en nettoförlust på ca 18 000 arbetstillfällen. har Bergslagen prioriterats i vad gäller åtgärder inom industri- och regionalpolitiken liksom inom arbetsmarknadspolitiken och andra politikområden. I samband med det senaste större strukturbeslutet, som avsåg specialstålsindustrins rostfria sektor, presenterade regeringen ett särskilt Bergslagsprogram. Regeringens strategi för att vända utvecklingen i Bergslagen kan sammanfattas i fem huvudpunkter: akuta sysselsättningsinsatser, industripolitiska åtgärder för att utveckla basindustrierna, resurser för ny sysselsättning, åtgärder för att förstärka utbildning och teknisk utveckling samt långsiktigt idé- och uppbyggnadsarbete för förnyelse av näringslivet. Flera nya projekt utreds eller planeras. Ett genomgående drag är att de avser att skapa resurser för såväl utvecklingsarbete och utbildning som serviceverksamhet samt att de bygger på samverkan mellan företag och olika samhällsorgan. Kommunikationerna är av mycket stor betydelse för en regional utveckling, men trots att Bergslagen ligger mitt i så är kommunikationerna till och från många orter mycket dåliga. En mellanriksväg Gävle-Olso skulle få mycket stor betydelse för näringslivet i Bergslagskommunema och underlätta utvecklingen av basindustrierna och ny företagsamhet. En rät linje mellan och passerar genom , , och . strax söder eller norr om riksvägen finns även andra orter som är beroende av bättre kommunikationer, t. ex. , , , , , , , , , och . En mellanriksväg Gävel-Olso skulle också få stor betydelse om den diskuterade "Scandinavian link (mellan kontinenten och via den svenska ) blir verklighet. En mellanriksväg skulle främja både Mot. 1985/86 näringslivet och turismen i Bergslagen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av bättre kommunikationer i . () ()