mot · G902t376 · 1986-01-25 00:00:00 — m. fl. (s) Civil pilotutbildning 1985/86 T376-386 I budgetpropositionen (prop. 1985/86:100 bil. 6) behandlar försvarsministern bl. a. behovet av flygförare inom försvarsmakten och inom det civila trafikflyget. De större civila flygbolagen har ett behov av ca 100 piloter , och behovet på torde ligga på ca 70 piloter . (Motsvarande siffror för är ca 140 resp. ca 100.) rekryteras merparten av de civila flygbolagens piloter från flygvapnet, men av säkerhetspolitiska skäl kan inte flygvapnet avvara mer än 10-20 piloter . Trafikflygarhögskolan (TFHS) utexaminerade 14 elever , och ytterligare 20-24 elever kommer att utexamineras . En uppenbar obalans råder således mellan behov och tillgång. Mot den bakgrunden tillsatte förre försvarsministern en utredning, ledd av landshövdingen , med uppgift att främja samordningen av utbildningen av piloter för den civila luftfartens behov i , och . Utredningen väntas vara klar . Av budgetpropositionen framgår vidare att en interdepartemental arbetsgrupp tillsatts som bl. a. skall ompröva huvudmannaskapet för TFHS - detta på grund av att ett civilt huvudmannaskap skulle underlätta rekryteringen av civila flyglärare. utbildningsresurser på flygområdet totalt är begränsade. Förutom utbildningsbehovet av piloter finns ett stort utbildningsbehov också inom de flygtekniska och flygplatsanknutna yrkesområdena. En samordning av de olika utbildningsresurserna skulle medföra rationaliseringsvinster avseende ledningsfunktion och administration, lärare/instruktörer, övningsmaterial etc. samt servicefunktioner. De typer av utbildningar som på detta sätt skulle kunna samordnas är Flygplatstjänstutbildningar, såsom flygplatschefsutbildning, meteorologutbildning, flygledarutbildning, utbildningar i flygplatsunderhåll etc., flygtekniska utbildningar, såsom flygmekanikerutbildning, flygteknikerutbildning, flygdriftingenjörsutbildning, utbildningar i tungt flygunderhåll, haveriförebyggande kurser etc., 1 1985/86. En dylik samordning skulle skapa en flyghögskola som även internationellt Mot. sett skulle ha förnämliga resurser och goda utvecklingsmöjligheter. De yttre förutsättningarna som fordras för denna samordning är tillgång till ett välutrustat flygfält, goda flygförhållanden, ändamålsenliga utbildningslokaler, bostäder och annan service för såväl de studerande som personalen. har eller håller på att skapa de förutsättningar som fordras för att möjliggöra en etablering av en ovan skisserad flyghögskola, på Hässiö flygfält (f. d. Hässiö har ett bra geografiskt läge. Banan har hög bärighet och god standard i vad gäller bansystem, navigerings- och landningshjälpmedel. Väderstatistiken visar på mycket goda flygförhållanden. Hässiö har dessutom goda luftrumsförhållanden som ställer lägre krav på samordning med annan flygverksamhet. Närheten till underlättar rekryteringen av flyglärare vid kombiriationstjänster inom SAS, etc. har som enda plats i landet flygmekaniker- och flygteknikerutbildning. En omstrukturering av utbildningarna pågår. Den innebär en kapacitetsökning och en utökning av specialistutbildningar på olika nivåer och områden. Dessutom har ett samarbete inletts med de största svenska flygbolagen och flygindustrierna, vilket ytterligare ökar utbildningspotentialen. pågår även överläggningar om att till lokalisera den på TFHS bedrivna flygdriftingenjörsutbildningen. De flygtekniska utbildningarna flyttar till moderniserade och nya lokaler på Hässiö . För de från hela riket rekryterade eleverna kommer studerandebostäder och annan service att tillhandahållas. Försvarsministern pekar i budgetpropositionen på det betydande behovet av civila personalresurser vid en utbyggnad av pilotutbildningen vid TFHS. Rekryteringen av framför allt civila flyglärare skulle underlättas om utbildningen av TFHS drevs av en civil huvudman, skriver statsrådet. Han meddelar också att en interdepartemental arbetsgrupp som bl. a. skall ompröva huvudmannaskapet för TFHS finns tillsatt. Redan pilotutbildningsutredningen behandlade den institutionella organisationen och skrev i sitt betänkande (Ds K 1979:5) bl. a. följande: Fördelen med bolagsformen är att författningar och föreskrifter som gäller myndigheter och som kan vara till nackdel affärsmässigt inte är tillämpliga på offentligt ägda bolag (10.2.1). Den nära samverkan mellan skolan och flygbolagen som behövs i fråga om utbildningsinnehåll, elevantal och verksamhetens inriktning i övrigt bör kunna tillgodoses i en aktiebolagsform oavsett detta är helt eller delvis ägt av staten (10.5). har samarbete med SAS, FFV och högskolan Eskiltuna/i vad gäller den flygtekniska utbildningen. de pågår dessutom överläggningar med bl. a. , Mot. Flygmotor, Swedair, m. fl. om ett utökat samarbete. Samarbete inom ett T376 utbildningsbolag har därvid diskuterats. är således beredd att medverka i ett eller flera utbildningsbolag som bedriver flygteknisk utbildning, flygplatstjänstutbildning och pilotutbildning. Om det däremot bedöms att flygförarutbildningen skall bedrivas som en högskolekurs är /beredd att administrera den. Vikten av de regional- och sysselsättningspolitiska aspekterna får inte förbises då lokaliseringsfrågan diskuteras. Regionalpolitiska aspekter bör vägas in då behovet av nya verksamheter prövas och i samband med omorganisationer eller utökningar av verksamheten (regionalpolitiska propositionen, ). i och har såväl tillsammans som var för sig i många sammanhang för statsmakterna och centrala myndigheter redovisat utvecklingen och situationen i både kommunen och länet. Inte minst har detta skett i samband med frågan om nedläggning av Flygflottilj (Fl). Skrivelser och material har också tillställts de olika pilotutredningarna. är ett primärt centrum vars arbetsmarknad skall erbjuda såväl kommunen som länet en mångfacetterad och väl sammansatt arbetsmarknad samt kunna ge länsinvånarna den service som denna ortstyp skall tillgodose. Då utbildningstiden för piloterna uppgår till kan behov uppkomma av bostäder och annan service för i första hand elever med familjer. Vidare torde behov finnas av fritids- och rekreationsaktiviteter m. m. för eleverna. Här har en större kommun och betydligt större möjligheter att erbjuda sådan service. Obalans råder mellan behov av och tillgång på flygförare för det civila trafikflyget. Behovet kan inte täckas av TFSH. En utökning av pilotutbildningen är nödvändig. Det nuvarande förhållandet, nämligen att chefen för flygvapnet är huvudman för TFSH, försvårar rekryteringen av civila flygförare. I finns långt framskridna planer på att skapa en flyghögskola med utbildningar inom det flygtekniska området samt för de flygplatsanknutna yrkesgrupperna. Pilotutbildning skulle göra flyghögskolan komplett. En samordning av dessa flyganknutna utbildningar skulle medföra rationaliseringsvinster. /Hässlö har eller kommer att få de yttre förutsättningar som fordras för en samlad flyghögskola. har som enda plats i landet flygmekaniker- och flygteknikerutbildning. En omstrukturering och utökning av de flygtekniska utbildningarna, som bl. a. innebär en överföring av KTH:s flygdriftingenjörsutbildning till , är under utredning. Vidare förs diskussioner med SAS, , FFV, , Flygmotor m. fl. om ett utökat samarbete, eventuellt i form av ett utbildningsbolag. är beredd att t. ex. tillsammans med ett eller flera och eventuellt staten även bilda ett aktiebolag med uppgift att utbilda civila flygförare. Regional- och sysselsättningspolitiska aspekter talar också för att regeringen med kraft bör verka för en lokalisering av bl. a. pilotutbildningen till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning av piloter för den civila luftfarten. () ()