mot · GA02sk130 · 1986-11-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Skl30 m. fl. Värderingen av aktier vid kapitalbeskattningen, m. m. 1986/87:54) I proposition 1986/87:54 föreslår regeringen vissa förändringar i värderingen av aktier när det gäller arvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattningen. Dessutom föreslås vissa förändringar i arvs- och gåvoskatteskalan. Moderata samlingspartiet har länge föreslagit lättnader när det gäller beskattningen av det enskilda aktieägandet. Våra förslag har framförts senast i partimotion 1985/86:Sk279 Frihet och välfärd genom sänkta skatter av m. fl. och i kommittémotion 1985/86:Fi701 av m. fl. angående hushållssparande och ägandespridning. Den del av det samlade börsvärdet som ägs av enskilda hushåll har minskat. 1 ägde privatpersoner av börsaktierna. 1970 hade andelen sjunkit till . Enligt senaste uppgifter äger hushållen inte mera än av börsvärdet genom direktägande. Därtill kommer ägande via aktiefonder. Under har i stället det institutionella ägandet ökat. Försäkringsbolag, investmentbolag, andra börsföretag, , löntagarfonderna och stiftelser m. m. svarar för två tredjedelar av börsägandet. Minskningen av det privata aktieägandet har ägt rum som antalet hushåll som äger aktier ökat. Tillkomsten av nya små aktieägare har dock inte kunnat uppväga utförsäljningen av aktier från större enskilda aktieägare. Moderata samlingspartiet har i olika motioner uttryckt oro inför att hushållen ersätts av institutioner som aktieägare. I en marknadsekonomi är det särskilt angeläget att aktieägandet är väl spritt bland de enskilda medborgarna. Utvecklingen mot ett alltmer institutionaliserat ägande av näringslivet försvagar marknadsekonomin. När det personliga intresset för aktier försvinner riskerar aktiemarknadens funktionssätt att försämras. Den mest väsentliga orsaken till institutionaliseringen av aktieägandet är privatpersoners ogynnsamma skattesituation i förhållande till institutioners. Alla institutioner har lindrigare beskattning än privatpersoner. Vi välkomnar mot bakgrund härav att regeringen går moderata samlingspartiet till mötes och föreslår förändringar i värderingen av börsaktier vid arvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattningen som till viss del lindrar hushållens aktiebeskattning. Vi noterar också att regeringen går oss till mötes genom att föreslå lindringar i arvs- och gåvoskatteskalan. Regeringens förslag är emellertid inte tillräckligt långtgående och i vissa fall såsom när det t. ex. gäller värderingen av föreslås t. o. m. en försämring gentemot nu gällande regler. Värdering av börsregistrerade aktier Regeringens förslag att aktier som är inregistrerade på börsen skall tas av det noterade värdet vid arvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattningen är inte tillräckligt långtgående enligt vår uppfattning. För t. ex. fastigheter gäller att taxeringsvärdet utgör av marknadsvärdet. För fastigheter har frågan om den latenta skatteskulden och prisfallsrisken varit det skäl som anförts för att taxeringsvärdet satts lägre än marknadsvärdet. Med hänsyn till den latenta skatteskulden och till att kursfallsrisken är betydande på aktiemarknden bör enligt vår uppfattning av börsnoterade aktiers marknadsvärde tas upp vid arvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattning. Regeringen föreslår att aktier som noteras på OTC-listan, den s. k. väntelistan eller är föremål för annan regelbunden notering skall tas av det noterade värdet vid arvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattningen. Enligt nuvarande regler gäller att av substansvärdet skall tas upp till förmögenhetsbeskattning. Regeringens förslag leder med dagens aktiekurser till en kraftig skärpning av förmögenhetsskatten. Detta förhållande erkänner regeringen i propositionen men anser ändå att beskattningen bör skärpas. När det gäller arvs- och gåvobeskattningen är rättsläget för dagen inte klarlagt, men förslaget skulle sannolikt innebära lättnader. OTC-bolagen ägs i huvudsak av en familj eller av en person som också fungerar som företagsledare. Dessa företag introducerades på marknaden i syfte att underlätta riskkapitalanskaffningen för fortsatt expansion och under vetskapen att förmögenhetsbeskattningen inte skulle förändras påtagligt. Därför finnér vi det otillständigt att såsom regeringen gör föreslå en i stort sett fördubblad förmögenhetsbeskattning för OTC-bolagens ägare. Vi föreslår i stället att nu gällande regler för förmögenhetsbeskattningen inte förändras. finner vi det motiverat att rättsläget när det gäller arvsoch gåvobeskattningen regleras så att samma regler gäller vid förmögenhetsbeskattningen och vid arvs- och gåvobeskattningen. Därför förordar vi att 30 %o av substansvärdet även skall tas upp vid arvs- och gåvobeskattningen när det gäller OTC-noterade bolag. Värdering av icke inregistrerade börsaktier Regeringen föreslår att en gemensam värderingsnorm skall gälla för alla aktieslag i ett bolag där ett eller flera aktieslag är börsnoterade eller föremål för annan regelbunden notering. Rent principiellt delar vi regeringens uppfattning i denna fråga. Men följden av den föreslagna skärpningen skulle bli en kraftig höjning av skatteuttaget, vilket därmed skulle motverka en önskvärd ökning av det enskilda aktieägandet. Av detta skäl anser vi att icke inregistrerade aktier i börsbolag bör värderas på samma sätt som de av oss föreslagna värderingsreglerna för . 1 de flesta andra jämförbara länder är arvsbeskattningen klart lägre än i vårt land. Så är exempelvis den högsta skattesatsen för make och barn i , i och i (i tas skatt inte alls ut om det rör sig om make). Den internationellt sett höga arvs- och gåvobeskattningen i vårt land är orimlig. Vi anser därför att den svenska arvsskatten bör anpassas till den genomsnittliga nivå som gäller i de övriga nordiska länderna. Arvsskattereglerna är troligen en mycket viktig orsak till de privata hushållens utträngning från aktiemarknaden. En viktig skillnad mellan hushåll och institutioner är att institutioners aktieinnehav är helt befriade från den typ av skatt som arvsskatten innebär. Regeringen föreslår vissa förändringar i arvs- och gåvoskatteskalorna som bl. a. innebär att det skattefria grundavdraget vid arvsbeskattningen för efterlevande make och annan mottagare i klass I höjs från nuvarande 50 000 till . Dessutom föreslås att antalet skikt i skatteskalorna reduceras och att det högsta skatteuttaget sänks i klass I från och i klass II från . När det gäller det skattefria bottenbeloppet vid arvsbeskattningen anser vi, för vår del, att det bör ökas i två steg (. 1988) så att den avlidnes efterlevande make kan erhålla 10 basbelopp skattefritt, barn eller nära anhörig fem basbelopp och annan två basbelopp. Vid gåvobeskattningen bör det skattefria beloppet justeras fr. o. m. så att gåva på upp till ett halvt basbelopp kan ges av en person annan utan att beskattning inträder. Detta bör gälla oavsett om beloppet är personligt lösöre eller andra tillgångar. Skatteskalorna vid arvs- och gåvobeskattningen bör enligt vår uppfattning få följande utseende: Klass I (kronor) Skattepliktig lott Inom skiktet 100 000- 200 000 200 000- 300 000 300 000- 500 000 500 000- 1 000 000 1 000 000 - 10 000 000 Klass II (kronor) Skattepliktig lott Inom skiktet 25 000 - 50 000 50 000- 100 000 100 000- 200 000 200 000- 1 000 000 1000 000- 2 000 000 Då aktier (eller motsvarande tillgångar) ingår i ett dödsbo bör de vid arvsbeskattningen få tas upp till det värde som gällde vid första tillfället då avyttring var faktiskt möjlig. 1986/87 Sk 130 För gåvor som inte utgår i noterade aktier, alltså övriga familjeföretagsaktier, leder regeringens förslag till högre skatt för gåvor , vilket försvårar generationsskiften i företag. En sådan försämring kan enligt vår uppfattning inte accepteras. Vårt förslag om höjning av det skattefria beloppet vid gåva och de ovan redovisade skatteskalorna leder till förbättringar även i ovan nämnda fall. Regeringen föreslår att de nya reglerna skall gälla från . Finansministern uttalade att de lättnader i förmögenhetsbeskattningen när det gäller börsnoterade aktier som föreslås skulle träda i kraft redan under innevarande år. Regeringen har av okänd anledning dröjt med sitt ställningstagande trots att en proposition var aviserad . För vår del ser vi ingen anledning till att skjuta upp ikraftträdandet. Vi anser därför att reglerna i vad gäller förmögenhetsbeskattningen för börsnoterade aktier borde träda i kraft redan vid taxeringen 1987. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att beslutar anta de i motionen angivna skalorna för arvs- och gåvobeskattning, 2. att beslutar att börsnoterade aktier vid förmögenhets-, arvs- och gåvobeskattningen skall tas av sitt marknadsvärde, 3. att avslår propositionen i vad avser förslag att OTCaktier skall tas av marknadsvärdet vid förmögenhetsbeskattningen, 4. att beslutar att vid arvs- och gåvobeskattningen skall tas av substansvärdet, 5. att avslår propositionen i vad avser förslag om ändrade regler vid värdering av icke inregistrerade börsaktier, 6. att beslutar att reglerna om förmögenhetsskatt för börsnoterade aktier skall träda i kraft vid taxeringen 1987. () () () () () () land (m)