mot · G902345 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:345 m. fl. (fp) Invandrarpolitiken (prop. 1985/86:98) Förslagen i denna något försenade proposition bygger i allt väsentligt på den invandrarpolitik som fastslogs . De grundläggande målen om jämlikhet, valfrihet och samlevnad föreslås gälla även i fortsättningen. kan i allt väsentligt instämma i de principer som även fortsättningsvis föreslås gälla för invandrarpolitiken. Vår allmänna syn i dessa frågor har senast redovisats i motion 1985/86:Sf521. I propositionen föreslås smärre förändringar av stödet till invandrarorganisationerna. Frågan om stöd till invandrarnas trossamfund, som vi har aktualiserat, övervägs av en av regeringen tillsatt arbetsgrupp. Vissa straffskärpningar föreslås för olaga diskriminering. Den gällande lagstiftningen omfattar dock inte arbetslivet. I propositionen föreslås därför en lag mot etnisk diskriminering. I denna lag sägs att regeringen skall utse en ombudsman som skall verka för att etnisk diskriminering inte förekommer vare sig i arbetslivet eller i det övriga samhällslivet. Denna ombudsman skall: kunna ge råd till enskild som utsatts för etnisk diskriminering. Ombudsmannen skall kunna medverka till överenskommelser mellan t. ex. en arbetsgivare och en invandrare; allmänt verka mot etnisk diskriminering. Detta skall ske genom information och överläggningar mellan t. ex. arbetsmarknadens parter. En arbetsgivare skall kunna kallas till överläggningar och lämna uppgifter som önskas. Vite skall kunna föreläggas en arbetsgivare som vägrar att delta i överläggningar. Ombudsmannen skall utgöra en självständig myndighet och inte vara knuten till invandrarverket. En nämnd mot etnisk diskriminering skall kunna ge ombudsmannen råd. Stöd till invandrarnas trossamfund Det framgår av IPOK:s slutbetänkande att invandrarsamfunden har ca 225 000 registrerade medlemmar. De verkar ofta under mycket knappa ekonomiska omständigheter och känner sig negativt särbehandlade. IPOK konstaterar i sitt slutbetänkande att det krävs ett kraftigt förbättrat stöd till invandrarsamfunden. IPOK föreslår därför att en förutsättningslös utredning skulle tillsättas angående stödet till invandrarsamfunden. har tidigare påtalat vikten av en sådan utredning. Det är därför beklagligt att regeringen först i no 1* 1985/86. vember 1985 tillsatte en arbetsgrupp för att se över reglerna för statligt stöd Mot. 1985/86:345 till invandrarnas trossamfund. Det hade varit önskvärt att gruppen tillsatts tidigare så att ett förslag hade kunnat läggas i den nu aktuella invandrarpolitiska propositionen. Enligt propositionen skall arbetsgruppen redovisa resultatet av sitt arbete . Vi förutsätter att regeringen förelägger förslag till förbättrat stöd till invandrarnas trossamfund. I propositionen föreslås ett stöd på . Det särskilda stödet till tidningar på andra språk än svenska avskaffas . Förslaget innebär en mycket blygsam ökning av stödet till invandrarorganisationerna. Verksamhetsbidraget till invandrarnas riksorganisationer har i stort varit oförändrat under en följd av år. Vi anser därför att det är motiverat med en större höjning än den regeringen föreslår. Vi anser därför att II milj. kr. bör avsättas som stöd till invandrarorganisationernas centrala verksamhet. I propositionen föreslås att allmänna nyhetstidningar på annat språk än svenska skall kunna få fullt produktionsbidrag inom stödet till dagspressen. Det föreslås dock att vissa speciella regler skall gälla för dessa tidningar. De speciella reglerna motiveras med att de skall garantera att stöd endast utgår till sådana tidningar som riktar sig till invandrare i . Vi instämmer i att tidning som söker bidrag skall vända sig till invandrare och språkliga minoriteter i . Ett sådant krav bör således gälla. Det är också rimligt att kräva att tidningens huvudredaktion finns i . I övrigt bör man så långt som möjligt undvika speciella regler för olika tidningar som utges i . Den föreslagna regeln att en tidning endast skall få bidrag om texten i huvudsak (dvs. till ) är skriven på annat språk än svenska kan omöjligen tjäna syftet att förhindra spridning utomlands och bör således tas bort. För de nu aktuella tidningarna, Ruotsin Suomalaiset och Eesti Päevaleht/, spelar denna regel inte någon som helst roll. Av detta skäl och då det är principiellt felaktigt är det helt onödigt att införa särregler. För att undvika att de aktuella invandrartidningarna skulle kunna tolkas in under den bestämmelse som finns i presstödskungörelsen om det tvåspråkiga bör det ankomma på regeringen att förtydliga kungörelsen på denna punkt. För tidningar som får produktionsbidrag gäller allmänt kravet att upplagan i huvudsak skall vara spridd i . Detta anses innebära av upplagan. För tidningar på andra språk föreslås nu gränsen vara . Även om detta strängare krav tjänar det syfte som anges bör även gränsen 4 i kombination med det allmänna kravet att tidningen skall rikta sig till Mot. 1985/86:345 i bosatta läsare vara tillräcklig. Någon speciell regel för tidningar på andra språk än svenska vad gäller spridningen utomlands bör således inte införas. Dessutom föreslås i propositionen att en tidning på annat språk än svenska till övervägande del bör innehålla nyheter och annan information samt debatt om förhållandena i för att få bidrag. Både invandrarverket och berörda tidningar har i flera sammanhang framhållit att denna bestämmelse är omöjlig att efterleva eftersom det inte är möjligt att någorlunda klart definiera vilken text som skall anses gälla förhållanden i . har av denna anledning föreslagit att bestämmelsen avskaffas eller ges en mycket allmän formulering. Både IPOK och invandrarutredningen föreslog att bestämmelsen skall utgå. Administrativa regler bör vara någorlunda enkla att följa och kontrollera. Dessutom är det presspolitiskt diskutabelt att införa särskilda innehållsmässiga regler för vissa tidningar. Av dessa skäl bör någon sådan regel inte finnas. Lag mot etnisk diskriminering Den föreslagna lagen mot etnisk diskriminering innehåller inte något lagfäst förbud mot diskriminering och ger inte heller möjlighet till några sanktioner mot den som gör sig skyldig till etnisk diskriminering. har däremot föreslagit en sådan lag. Förslaget är upplagt ungefär som jämställdhetslagen. Enligt utredningens förslag skall man kunna beivra etnisk diskriminering t. ex. vid anställningar, vid beslut om lön och befordran och fördelning av arbetsuppgifter. Etnisk diskriminering skall kunna föras till arbetsdomstolen för prövning, och skadestånd skall kunna utdömas. Som skäl för att inte införa sanktionerade förbudsregler anförs i propositionen att sådana i praktiken innebär ett krav på saklig grund för alla anställningsbeslut, således även dem som fattas av privata arbetsgivare. Detta skulle medföra mycket genomgripande förändringar på arbetsmarknaden. Det finns ingen allmän lagregel som reglerar på vilka grunder beslut om anställningar, löner, befordran, utbildning etc. skall fattas utan det är arbetsgivaren som med vissa undantag fattar dessa beslut. I propositionen hävdas också att det skulle bli stora tillämpningssvårigheter av en sådan lag och att den därför inte skulle vara ett verksamt instrument för att motverka etnisk diskriminering. Flera remissinstanser hävdar att en sådan lag skulle leda till rättsosäkerhet då arbetsgivaren får svårt att avgöra vem som har en annan etnisk tillhörighet. I propositionen hävdas också att ratificering av mot rasdiskriminering inte innebär att är skyldigt att införa en förbudslagstiftning mot etnisk diskriminering i arbetslivet. Det är enligt vår uppfattning uppenbart att det förekommer etnisk diskriminering i arbetslivet. Detta har bl. a. visats av diskrimineringsutredningen. Vi känner därför stark sympati för en lag som gör det möjligt att med kraft beivra etnisk diskriminering bl. a. i arbetslivet. Vi anser dock att den kritik som riktats mot diskrimineringsutredningens förslag till lag bl. a. från många remissinstanser till stora delar är befogad. Vi tillstyrker därför i detta läge den föreslagna lagen mot etnisk diskriminering. En utredning/beredning bör dock tillsättas som bör få i uppgift att dels följa tillämpningen av den föreslagna lagen, dels ge förslag till hur en lagstiftning som innehåller sanktionerade förbudsregler mot etnisk diskriminering skulle kunna utformas. Vi är också tveksamma till om den föreslagna ombudsmannen ges tillräckligt stora resurser. Även behovet av ytterligare personal bör övervägas av en sådan utredning. I IPOK:s betänkande behandlas även kulturfrågor. I propositionen saknas dock nästan helt förslag på detta område. I IPOK:s slutbetänkande föreslås bl. a. att styrelse bör förstärkas med en representant för invandrarintressen och att det vid sidan av nuvarande stödformer också anvisas medel för särskilda invandraraktiviteter. IPOK föreslås att 1 milj. kr. avsätts till t. ex. kulturfestivaler och kulturverksamheter under uppbyggnad. De flesta remissinstanserna har ställt sig positiva till dessa förslag. Vi anser i likhet med dessa att förslagen är välmotiverade och bör genomföras. bör ge regeringen detta till känna. Av de invandrarelever som kommer till förskolan och är de flesta födda i men i hemmet talas ett annat språk än svenska. Det finns anledning att eftersträva en helhetssyn på dessa barns skolgång, främst när det gäller hemspråksundervisningen och undervisningen i svenska. Det talas i propositionen också om ett ökat samarbete mellan förskolan och i detta avseende. utgår ett särskilt statsbidrag för detta dels till förskolan, dels till . Det är från pedagogiska utgångspunkter lämpligt att barnen får undervisning i svenska och sitt hemspråk så snabbt som möjligt, dvs. Det finns mycket som talar för att språkinlärningen går lättare i förskolan än i . En ökad satsning på undervisning i förskolan borde kunna leda till positiva resultat för både barnens sociala anpassning och språkkunskaper. Invandrarbarnen får lättare att tillgodogöra sig undervisningen i svenska när de börjar . Det finns därför starka skäl som talar för att de nuvarande statsbidragen bör slås samman. Härigenom ges kommunen möjlighet att utforma undervisningen på det lämpligaste sättet. Vi anser att en översyn bör göras med uppgift att överväga en samordning av statsbidragen för detta ändamål. Utländsk utbildning och examina Det är, vilket också framhålls i motionen, angeläget att invandrares kunskaper och kompetens som de förvärvat i hemlandet kan tillvaratas i . Det är också angeläget för att personer som är bosatta i skall kunna Mot. 1985/86:345 ges ökade möjligheter att delta i utbildning utomlands. UHÄ bedriver en försöksverksamhet på detta område. Denna försöksverksamhet skall utvärderas . Det är angeläget att stärka UHÄ:s verksamhet på detta område och att skapa möjligheter till kompletteringskurser på samma sätt som för läkare och sjuksköterskor, där tidigare utbildning kan tillgodoräknas. Bristen på tekniskt utbildad personal är ett område där det finns starka skäl för att skapa kompletteringsutbildningsmöjligheter. Med stöd av det ovan anförda yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om stöd till invandrarnas trossamfund, 2. att beslutar att stöd till invandrarorganisationernas centrala verksamhet skall utgå med 11 milj. kr. under /87, 3. att beslutar att till Åtgärder för invandrare under tionde huvudtiteln för /87 anvisa ett reservationsanslag av , 4. att godkänner de i motionen förordade grunderna för stöd till dagspressen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om lag mot etnisk diskriminering, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om representant för invandrarintressen i styrelse, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om stöd till särskilda invandraraktiviteter inom kulturområdet, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om sammanslagning av statsbidragen för hemspråksundervisning, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anges om utländsk utbildning och examina. () ()