mot · G902377 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:377 och i (c) Lokalisering av grundskollärarlinjen m. m. 1985/86:113) Enligt de förslag som framläggs i proposition 1985/86:113 kommer högskolan i inte att få någon grundskollärarlinje. Detta innebär att nuvarande klasslärarutbildning läggs ned. Sista läsåret som intagning sker blir 1987/88. Därmed försvinner 228 utbildningsplatser. är ett av de län i riket som har de största regionalpolitiska problemen. Länet har haft en stor befolkningsminskning i följd. Folkminskningen 1985 var den kraftigaste i hela landet. Länet har under en följd av år haft kraftiga strukturförändringar inom näringslivet, vilket resulterat i hög arbetslöshet, utflyttning och minskning av befolkningen framför allt i åldrarna . Problemen hänger i hög grad samman med utvecklingen inom basnäringarna, främst järn- och stålindustrin samt pappers- och massaindustrin. Länet är näst det län i riket som är mest beroende av basindustrin. av industrisysselsättningen i länet finns inom basindustrin. Sysselsättningen inom denna sektor har minskat kraftigt och beräknas göra det även i fortsättningen. För att länets basindustrier skall kunna vara konkurrenskraftiga internationellt krävs rationaliseringar och ökat kunnande. En mer högteknologisk produktion och förvaltning kommer att innebära krav på omskolning för en stor del av arbetskraften och en förskjutning mot längre utbildningar för nyanställda. Dessutom behövs stora insatser för att utveckla nya verksamheter som kompensation för de arbetstillfällen som försvinner. För att få en positiv utveckling av näringsliv och sysselsättning har utbildningen en nyckelroll. För ett län som med strukturella problem inom näringslivet, stor arbetslöshet och låg utbildningsnivå jämfört med riket i övrigt finns det starka regionalpolitiska skäl för en ökad satsning på utbildning. Vid länets högskola pågår strävanden att - vid sidan av lärarverksamheten - bygga ut en företagsinriktad högskoleutbildning i åtskilliga ämnen. Den utbildningen anknyter också till det Verkstadstekniska utvecklingscentrum som har byggts upp i med hjälp av pengar från regeringen via styrelsen för teknisk utveckling, kommunerna, utvecklingsfonden, länsarbetsnämnden, , och näringslivet. Den sammanlagda satsningen beräknas uppgå till 11,5 milj. kr. Därefter beräknas verksamheten helt kunna finansieras genom industriuppdrag. Utvecklingscentret drivs som en filial till (). I länet pågår dessutom överläggningar mellan länsstyrelse, landsting, hög- Mot. 1985/86:377 skola, länsskolnämnd och kommunala skolstyrelser med syfte att förbereda en forsknings- och utvecklingsstiftelse. En sådan satsning från länets och kommunernas sida skulle kunna vara ett värdefullt komplement till högskolans resurser. Det finns således en stark strävan inom länet att utveckla nya högskoleutbildningar, framför allt inom det tekniska och det ekonomiska området. Om beslutar att lägga ned klasslärarutbildningen vid länets högskola är det angeläget att de medel som stått till förfogande för denna utbildning, ca 10 milj. kr. , får disponeras för de nya utbildningarna. I propositionen om lärarutbildningar hänvisas bl. a. till förslaget om ett treårsprogram för Bergslagen omfattande bl. a. en satsning på forskning, teknisk utveckling och utbildning inom en ram av 84 milj. kr. Av dessa medel avser 34 milj. kr. utbildningsinsatser på högskolenivå. bör kunna förvänta sig ca 'Aav de 34 milj. kr. som föreslås gå till högskolorna. Denna satsning är angelägen men får inte ses som ersättning för den klasslärarutbildning som beräknas försvinna. Ett sådant synsätt skulle innebära att länets högskola inte skulle få samma resursförstärkning på utbildningsområdet som övriga län. Mot bakgrund av de omfattande regionalpolitiska problem som finns i måste högskolan dels få behålla de medel som högskolan disponerar dels få minst samma resursförstärkning som sker i Bergslagen. riktar sig mot hela , alltså även Hälsingsland. Vi har i motion under den allmänna motionstiden föreslagit att högskolan i skall ändra namn till . Detta är motiverat av många skäl: Skolan har hela länet som arbetsområde - det är då oegentligt att kalla den . Rekryteringen till skolan från länets båda landskap är synnerligen obalanserad. Mot tusentalet elever från står femtiotalet elever från , detta trots den svårartade sysselsättningssituationen i som ställer särskilt stora krav på resurser för omskolning och på kunskaper om utveckling av nya verksamheter. Skolan måste framstå och fungera som hela länets skola. Med hänsyn till ovanstående hemställer vi 1. att uttalar sig för att högskolan i får möjlighet att långsiktigt och medvetet bygga upp den nya företagsutbildningen inom sådana områden som teknik, ekonomi, administration och språk m. m., 2. att uttalar sig för att de medel som disponeras för klasslärarutbildningen, ca 10 milj. kr., skall kunna påräknas för de nya utbildningar som högskolan håller på att planera och utveckla, 3. att uttalar sig för att högskolan i också i fortsättningen skall kunna påräkna sin skäliga andel av de forskningsoch utbildningsmedel som väntas anvisa till Bergslagen, 4. att uttalar sig för att högskolan framgent skall heta