mot · GA02So123 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sol23 och (vpk) Förslag till lag om dödens inträde, m. m. 1986/87:79) Regeringen förestår ett nytt dödsbegrepp, där ett hjärnrelaterat dödskriterium är grunden. En människa skall enligt förslaget vara död när alla funktioner i stora hjärnan, lilla hjärnan och hjärnstammen totalt och oåterkalleligt fallit bort. Människan är alltså hjärndöd. Döden och dödsbegrepp rör upp känslor och ställer intressen och behov på prov. Diskussioner om döden har pågått så länge tanken och ord till denna funnits. Ett nytt dödsbegrepp har däremot bara diskuterats i några decennier, i stort sett beroende av den medicinsk-tekniska utvecklingen. Det så kallade hjärtdödsbegreppet känns tryggt för många människor. Man kan själv utan medicinsk expertis eller särskilt avancerad utrustning avgöra om en människa är död eller inte. Begreppet kan däremot vara av mindre trygg karaktär för de människor som behöver ett särskilt mänskligt organ för sin egen överlevnad. För dessa människor är hjärndödsbegreppet en ökad möjlighet till liv. Hjärndödsbegreppet kan för den medicinska vetenskapen innebära att landvinningarna kan göras så att livsmöjligheten ökar . Vad nu har sagts återspeglar litet de spänningar frågan om ett dödsbegrepp innehåller. Lägger man därtill olika religiösa aspekter kvadreras nästintill spänningsfältet. Man kan säga att det samhälleligt aktiva livets begynnelse i och med födseln är en del i livet som inte är självklar. Livet efter födseln är heller inte självklart och säkert i sin struktur, varken materiellt eller ideellt. Det påverkas bl. a. av en mängd olika maktfaktorer. Egentligen är det enda säkra här i livet dess slut, döden. Att ha ett eget avgörande inflytande över kriterier när andra människor skall betrakta en själv som död måste vara en grundläggande demokratisk fråga. Tyvärr har inte debatten om dödsbegrepp fått den djuplodande och folkligt breda karaktär som ur demokratisynpunkt vore önskvärd. Eftersom frågan innefattar en rad spänningsfaktorer varav några här redovisats och dessutom är av grundlig existentiell karaktär, borde folkomröstningsinstitutet prövas. Här kunde till exempel problemet ställas om man kan ha två olika dödsbegrepp. Linjerna hjärndöd-hjärtdöd kunde av många prövas mot och med varandra. Hjärndöd kombinerad med - eller utan - ett aktivt, sunt, medgivande till donation av transplantationsorgan vore ett annat tänkbart problemställningsalternativ. En rådgivande folkomröstning i frågan skulle kunna ske och alltså inte särskilt försena frågans avgörande. Oavsett om folkomröstningsförslaget vinner gillande eller inte, måste en konsekvensutredning göras om det nya föreslagna dödsbegreppet. Vad innebär detta för vården med avseende på lokaliteter, personal, utbildning, utrustning etc.? a. dessa frågor bör belysas ur sociala och ekonomiska perspektiv. Ur politisk samhällsplaneringsaspekt skall en sådan konsekvensutredning innehålla både materiella och ideala plan. Detta bör noga beaktas i utredningsarbetet. Utredningen bör sålunda ha parlamentarisk representation från alla riksdagspartier. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar avslå proposition 1986/87:79 med förslag till lag om dödens inträde, m. m. 2. att beslutar om en rådgivande folkomröstning i frågan om lag om dödens inträde m. m., 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om en konsekvensutredning. den 20 feruari 1987 (vpk) (vpk) 1986/87 So 123