mot · G902Sf252 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf252 m. fl. (fp, m, c) Innebörden av begreppen arbetsgivare och arbetstagare har ett tilltagande antal ärenden i , lokala skattemyndigheterna, länsrätt och kammarrätt aktualiserats beträffande frågan hur arbetsgivar-arbetstagar-begreppet skall tolkas, dvs. när en uppdragstagare skall anses som arbetstagare eller ej. Problemen med tillämpningen har aktualiserats i flera sammanhang bl. a. i skatteutskottet. Situationen för arbetsgivare/uppdragsgivare kan betecknas som omöjlig. kan ingen information i förväg erhållas från resp. myndigheter när ett arbetsgivar-arbetstagar-förhållande uppkommer. Detta bekräftas av ett flertal uttalanden från företrädare för bl. Enligt ståndpunkt (prop. 1982/83:11) måste frågan om ett arbetsgivar-arbetstagar-förhållande föreligger bedömas med hänsyn till omständigheter som arbetets art, under vilka förhållanden det har utförts, sättet och grunderna för bestämmandet av ersättning, om den part som utfört arbetet härigenom ådrar sig något ekonomiskt ansvar samt parternas ekonomiska och sociala situation. Det är näst intill ogörligt för en vanlig företagare att i dagens läge kontrollera samtliga dessa punkter när han snabbt behöver anlita en underentreprenör. Vad som ytterligare komplicerar bilden är att lagstiftningen på området inte är samordnad. De lagar som reglerar detta område är: uppbördslagen, mervärdeskattelagen, socialavgiftslagen, lagen om avdragsoch uppgiftsskyldighet för vissa ersättningar (den s. k. angiverilagen) samt arbetsrättslig lagstiftning. En företagare som anlitar en underentreprenör riskerar för det fall skattemyndigheterna finner att han skall anses som arbetsgivare för underentreprenören och dennes personal följande: skyldighet att betala in preliminär A-skatt för underentreprenören och dennes anställda, vägrat avdrag för den mervärdeskatt underentreprenören debiterat, skyldighet att betala in arbetsgivaravgiften för underentreprenören och dennes anställda, böter samt ansvar enligt skattebrottslagen och . Till de skatter och avgifter företagaren tvingas betala tillkommer dessutom olika former av skattetillägg, restavgifter och räntor. De kontroller en normal företagare gör inför anlitandet av en underentreprenör är att underentreprenören är registrerad för mervärdeskatt, har ett fungerande företag och har flera uppdragsgivare. Normalt kontrolleras också huruvida underentreprenören, om han har ett aktiebolag, är registrerad hos patent- och registreringsverket. Samhället är beroende av ett fungerande näringsliv som ständigt utvecklas. De många mindre företagen är en förutsättning härför. För att uppfylla detta Mot. önskemål är det nödvändigt att lagar och förordningar som reglerar Sf252 näringslivets villkor utformas så att dessa är väl anpassade till rådande förhållanden samt erbjuder medborgarna största möjliga rättssäkerhet. oavvisligt krav är att medborgarna skall kunna förutse effekterna av sitt Dagens regler inom arbetsgivar-arbetstagar-begreppet uppfyller inte detta krav. har i ett betänkande, Företagarregistrering klarare regler för socialavgifter (Ds S 1985:1), lämnat förslag som omfattar bl. a. arbetstagarbegreppet och möjligheterna att lämna förhandsbesked på detta område. Betänkandet bereds i . kommer allt fler mål upp i både läns- och kammarrätterna på grund av den oklara lagstiftningen. Mål som hotar sätta företag i konkurs även om företagen skulle få rätt i sista instans. En lagändring måste därför komma mycket snabbt. Vi föreslår därför att hos regeringen anhåller om förslag till klara regler för arbetsgivar-arbetstagar-begreppet redan under vårriksdagen så att de nya reglerna kan träda i kraft . Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär klara regler vad gäller arbetsgivar-arbetstagar-begreppet i enlighet med vad som i motionen anförts. land (m) () () ()