mot · G902n216 · 1986-01-20 00:00:00 — Det finns anledning att tro att regionala börser i inte skulle få någon större omfattning. Likväl bör man ha möjlighet att bedriva en organiserad handel med aktier ute i landet utan att utsätta sig för risken att bryta mot lagen. Börsmonopolet bör avskaffas. utses majoriteten i börsstyrelsen av regeringen. Börsstyrelsen bör bestå av medlemmar av börsen, representanter för börsföretagen och företrädare för aktieägare. Statens insyn i verksamheten kan garanteras genom att staten tillsätter ordförande och i övrigt utövas genom tillsynsmyndigheten. har ett flertal s. k. etiska frågor uppmärksammats i samband med aktieaffärer. Det krävs en kombination av lagstiftning och självreglering på marknaden med de stora internationella börserna som förebild. Huvudansvaret måste dock ligga på marknadens egna organ - börsstyrelsen i samråd med näringslivets börskommitté. De har de bästa förutsättningarna för att utforma regler som följer den snabba utvecklingen på marknaden och som skyddar främst de mindre aktieägarna från övergrepp. Ett omfattande arbete bedrivs inom börsstyrelsen för att på olika sätt förbättra detta regelverk. 6 Privatisering av statliga företag Staten har som företagare varit mindre framgångsrik. Statsmakt och företagande har som funktioner sammanblandats till förfång för de statliga företagen och näringslivet i övrigt. De statliga företagen har ibland blivit redskap för politiker som velat främja bl. a. regionala och sysselsättningspolitiska intressen utan att det i längden visat sig möjligt att nå de avsedda syftena. Företag skall ledas av professionella företagsledare med kunniga styrelser ba Det är av sådana skäl angeläget att nya ägare ges möjligheter att träda till. En finansiell och företagsekonomisk kompetens garanteras på detta sätt. Företagens utvecklingsmöjligheter stärks och handlingsfriheten ökar. En del av det kapital staten nedlagt i företagen återfås , och räntebördan för framtiden kan nedbringas. Nuvarande budgetläge gör det nödvändigt att minska underskotten. En avyttring av de statliga företagen måste ske stegvis för att kunna absorberas av kapitalmarknaden utan att tillgripa underkurser och utan att försvåra möjligheterna för andra företag att få kapital via den ordinarie kapitalmarknaden. Nyemissioner och nyintroduktioner kan uppskattas till ett värde av ca /år. Utrymmet beror på den ekonomiska utvecklingen men också på vilka åtgärder som särskilt vidtas för att stimulera riskkapitalbildningen. Det system som vi har föreslagit för avvecklingen av löntagarfonderna bör ge positiva effekter också i detta avseende. Vi bedömer att det kommer att finnas utrymme för staten att sälja statliga företag till ett värde av . De företagsenheter eller företagsgrupper inom den statliga sektorn som lättast kan privatiseras är de som arbetar under kommersiella betingelser i konkurrens med privata företag. Ett stort antal av dessa statliga företag kan tämligen snabbt börsintroduceras eller försäljas på annat sätt. Bland dessa kan nämnas (med dotterbolag som , Kabi-Vitrum, , Tobaksbolaget m. ), , , och . Efter omstrukturering kan även , och delar av Svenska Varv komma i fråga. Inom affärsverken finns tillgångar som kan privatiseras, t. ex. , delar av domänverkets skogsinnehav och delar av krafttillgångar. Dessutom kan delar av fastighetsbestånd komma i fråga. I ett litet längre perspektiv kan även åtskillig verksamhet inom den offentliga sektorn, som bedrivs i mer eller mindre monopolliknande former eller med betydande subventioner, kunna utsättas för konkurrens och avyttras. 7 En fri utrikeshandel Den ekonomiska utvecklingen i världen gynnas av en fri handel. En lönsam arbetsfördelning mellan länderna blir därigenom möjlig. De långa seriernas ekonomi kan bättre tillvaratas. En livgivande konkurrens släpps loss. Företagen tvingas anstränga sig att tillverka varor till priser och kvalitet som tillfredställer konsumenterna. Kontakter med de internationella marknaderna ger en snabb återföring av information om ny teknik och andra konsumentkrav. Förståelsen för nödvändiga omställningar ökar när man konfronteras med de förändringar ute i världen som den moderna utvecklingen tvingar fram. En fri handel bidrar till en dynamisk effektivitet, dvs. att initiera och hantera förnyelse och omställning. En internationell handel befrämjar konkurrens på lika villkor. sin tur företagen ett rimligt mått av säkerhet i sina affärsmässiga bedömnin- Mot. gar och investeringsplaner. Fördelarna med en fri internationell handel är i princip desamma som fördelarna med en fri handel och produktion i ett enskilt land. I den internationella debatten och i den nya som planeras kommer ökad frihet i internationell handel och produktion vad avser tjänstesektorn att vara en av huvudfrågorna. Den har ställt upp på dessa krav. Samma regering har - och det är svårförståeligt - inte velat inse att samma frihet bör gälla för den servicesektor som arbetar inom . Den europeiska integrationen är en styrka. EFTA är en väl fungerande organisation. Ansträngningarna att aktivera EFTA och ge organisationen inflytande i det internationella frihandelsarbetet är välkomna. De små EFTA-ländernas intressen kommer annars lätt i kläm mellan de ekonomiska stormakterna. Våra förbindelser med EG är av vital betydelse. Det är glädjande att de sista handelsrestriktionerna har avskaffats i enlighet med frihandelsavtalet. Tyvärr har nya handelshinder, som ligger utanför de ursprungliga avtalen, tillkommit. Dessa kräver samtal och förhandlingar med EG. Europasamarbetet fungerar inte så väl som man skulle önska. EG har förlorat något av sin styrka som inspiratör för ett alltmera utvecklat Europasamarbete. Inte desto mindre har det som EG har åstadkommit historisk betydelse. Man har lyckats knyta samma många av länder. och inträde i EG och därmed deras infogande i ett fast demokratiskt internationellt samarbete understryker detta. Samarbetet med EG blir ännu viktigare för oss om de protektionistiska strömningarna i världen förstärks. Skulle de nuvarande försöken inom EG att verkligen skapa en gemensam hemmamarknad mötas med framgång stärks ytterligare EG:s betydelse. När förutsättningar föreligger för detta bör i samarbete med andra nordiska länder, och inom ramen för sin alliansfria politik, söka ett fullvärdigt medlemsskap i EG. Intill dess bör främst koncentrera uppmärksamheten på att vidareutveckla samarbetet med EG inom ramen för nuvarande avtal. Utvidgningen av EG kommer att tvinga fram en annan handelspolitik på tekoområdet. De restriktioner som vi har kommer att bli ännu mera besvärande. är en av de stora tekoexportörerna. En fri handel på tekoområdet med kommer att ännu klarare demonstrera att våra importrestriktioner gentemot lågprisländer ingalunda på något enkelt sätt leder till att efterfrågan riktas mot företag i . I stället flyttas i stor utsträckning importen till de dyrare utländska inköpskällorna, vilket i sin tur kommer att vara till nackdel för de svenska konsumenterna och för vår handelsbalans. När den svenska handelspolitiken på detta område nu snart skall omförhandlas inför utgången av tredje multifiberavtalet (MFA III) , måste sådana argument få väga tungt. Handelsrestriktioner och subventioner kan endast tillgripas under en aktiv omställningsfas. Länder som inte tillgripit långvariga stödåtgärder för sin tekonäring har en mera framgångsrik sådan industri. 8 Kunskap, forskning och teknisk utveckling Mot. , , , . Den svenska industrin har en bredd som man bara finner i de stora industriländerna. Vi har bil-, flyg-, läkemedels- och elektronikindustrier av hög internationell standard. Vi ligger väl framme i de branscher, där kraven på forskning och teknisk utveckling är höga. Men den internationella konkurrensen skärps. Kampen om marknaden hårdnar. Produkternas livscyklar blir allt kortare. Kontakterna mellan företag och forskningsinstitutioner världen runt blir alltmer intima. För ett litet land som med sin exportinriktade industri är det ett måste att hålla en hög kvalitet i utbildning och forskning. Det finns allvarlig kritik att framföra. Kvaliteten har sjunkit. Välutbildade lärare och forskare har inte längre konkurrenskraftiga löner och lockande forskningsresurser. Utrustningen vid de tekniska högskolorna är ofta antikverad. De svenska universiteten och högskolorna förlorar kompetent folk. Därmed försämras grundutbildningen än mera. Utländska forskare verksamma i har fått skattemässiga förmåner som deras svenska kollegor saknar. Det svenska skattesystemet missgynnar dem som vill satsa på utbildning och forskning. De särskilda skatteavdragen för företagen har slopats. Förnyelsefonder har tillkommit, som mera kan komma att tillfälligt minska statens budgetunderskott och stödja kursverksamhet än att ge en bättre grund för forskning och teknisk utveckling. Det är nödvändigt att lösa teknikerbristen och höja forskningens kvalitet om vi skall ha en chans att förverkliga den industriella förnyelse och expansion som är en förutsättning för en bibehållen hög standard i . Vi måste få ett utbildningssystem som är mera flexibelt och marknadsanpassat. Privata initiativ måste tillåtas komplettera det offentliga utbildningsväsendet. Inslag av konkurrens påskyndar anpassningen till nya tekniker som utvecklas vid utländska högskolor och universitet. Förnyelsefonderna bör ges en inriktning så att de stora belopp som här finns kan inordnas i de enskilda företagens långsiktiga uppläggning av forsknings- och utvecklingsprogram. Fackets vetorätt bör avskaffas. Den femårsperiod efter vilken inte utnyttjade medel kan återgå till företagen bör förkortas till . Särskilda skatteavdrag för forskning måste återinföras. Medlen i de nu införda förnyelsefonderna bör emellertid kunna utnyttjas för samma syften som de tidigare FoU-avdragen avsåg. De som vill satsa på forskning och utbildning måste få konkurrenskraftiga löner och en miljö som skapar förutsättningar för ett framgångsrikt arbete. Selektiva stöd från olika statliga organ leder till effektförluster. Det nuvarande statliga bidragssystemet är administrativt tungrott och tar resurser från forskningen. En översyn av den statliga forskningsorganisationen är därför angelägen. Tillgången till billig energi speciellt vattenkraft har satt sin prägel på svensk industri. Det är därför angeläget att driva en näringslivsvänlig energipolitik förenlig med omfattande hänsyn till miljön. I många länder byggs kärnkraften ut. I har beslut fattats om en avveckling trots att kärnkraftverken även efter 2010 skulle kunna producera elkraft till betydligt billigare priser än något annat alternativ. Regeringens avvecklingsstrategi eller avvecklingstaktik strider mot behov av en god energiförsörjning. Kärnkraften har befunnits vara säker och miljövänlig. Säkerheten skall därför avgöra kärnkraftsverkens framtid. Vidare bör kärnvärmereaktorer av Secure-typ få komma till användning. Dessa kan bli värdefulla för energiförsörjningen i större städer runt om i världen och därmed vara en värdefull svensk exportprodukt. Moderat politik innebär en restriktiv hållning när det gäller utbyggnaden av vattenkraften. Vi vill inte ta i anspråk de orörda huvudälvarna. Vi vill inte heller stödja minikraftverk genom statliga bidrag. En kraftig ökning av kolbaserad elkraftsproduktion har allvarliga nackdelar från miljösynpunkt. Regeringens stora satsning på vindkraft är orealistisk. Det finns inte några förutsättningar att producera el i vindkraftverk till rimliga priser. Det dryga tusentalet vindkraftverk som det i en första etapp är frågan om, placerade huvudsakligen längs våra kustlinjer, skulle allvarligt störa landskapsbild och närmiljö. Efterfrågan på elenergi har ökat mycket kraftigare än väntat. är kapaciteten i det närmaste fullt utnyttjad kärnkraftverken är i drift, vattenkraftverkens magasin är välfyllda - men trots detta måste oljekondenskraft utnyttjas. Under toppbelastningstid körs t. o. m. vissa gasturbiner. Detta är oroväckande. Även om ökningstakten avtar kommer inhemska eltillförsel snart att vara otillräcklig. Om dessutom skulle drabbas av ett torrår kan en direkt bristsituation uppstå. Regeringen måste därför vidta åtgärder för att säkra elförsörjningen. Energibeskattningen är ett lapptäcke av olika skattesatser och skattebefrielser. Energi-, miljö- och stundom även sysselsättningspolitiska motiv har bidragit till en långtgående skattedifferentiering utan bärande principer. Enligt vår mening skall beskattningen på energiområdet vara energineutral. Vissa avsteg från denna princip bör dock kunna accepteras vad gäller drivmedelsbeskattningen. I den mån vissa energislag anses vara i behov av speciella subventioner skall dessa redovisas öppet och inte som i budgetpropositionen gömmas undan som oredovisade skattebefrielser. Det behövs en förnyad översyn av energibeskattningen. En anpassning till mervärdeskattesystemet i likhet med vad som tillämpas i andra länder bör prövas. Beskattning och dispenser får inte heller utformas så att de som gjort en framgångsrik energibesparing drabbas av högre skattesatser. Systemet med ett särskilt energiforskningsprogram måste överges. Energiforskningen skall infogas i övrig forskningsorganisation. Den statliga insatsen bör först och främst inriktas på kunskapsuppbyggnad. De tvångsvisa avsättningar till särskilda forskningsfonder som är föremål för överväganden inom och som skulle finansieras av kärnkraftverken måste avvisas. Syftet med fonderna är att avlasta staten från en finansiering av energiforskningen som rimmar illa med nuvarande principer. Avsättningarna skulle också leda till högre elpriser för elkonsumenterna. 1985/86 N216 I motionen föreslås förändringar i vissa lagar. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förutsättningarna för näringspolitiken, 2. att beslutar att 77 § lagen (1955:183) om bankrörelse skall ha den lydelse den hade , 3. att hos regeringen begär förslag om förändringar i lagen (1955:183) om bankrörelse så att systemet med offentliga styrelserepresentanter avskaffas, [4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om generellt frisläpp av investeringsfonderna,1] 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utländska investeringar, 6. att hos regeringen begär förslag till upphävande av monopol på börshandel, 7. att beslutar att 5 § lagen (1979:749) om ändras så att vad som i motionen anförts om formerna för utseende av och sammansättningen på börsstyrelsen tillgodoses, 8. att hos regeringen begär förslag till privatisering av statliga företag i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att motverka protektionism inom varu- och tjänstehandeln, [10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förbindelser med den Europeiska gemenskapen,2] 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förutsättningarna för teknisk utveckling, [12. att hos regeringen begär förslag till förändringar i reglerna för de s. k. förnyelsefonderna i enlighet med vad som i motionen anförts,1] 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjerna för den framtida energipolitiken. (ra) (ra) (ra) (ra) (ra) (ra) (ra) L. (ra) i 11985/86:Fi 206. 21985/86:U 503.