ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Sk302 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk302 och () Beskattningen av köp- och säljoptioner I regeringens proposition 1984/85:193, beskattning av konvertibla skuldebrev och optionslån, föreslogs nya regler för optionslån. Ett optionslån består i allmänhet av ett skuldebrev och en eller flera optionsrätter som är knutna till skuldebrevet. Med optionsrätt avses i propositionen en rätt till nyteckning av aktier eller köp av en redan existerande aktie. Optioner som avser rätt att köpa eller sälja en redan existerande aktie och som utfärdats utan samband med skuldebrev, köp- eller säljoptioner, har däremot icke reglerats i ovan nämnda proposition. I skattelagstiftningen saknas särskilda regler för köp- och säljoptioner. Nuvarande praxis försvårar handeln med sådana optioner. Detta beror på bristande symmetri i beskattningen, som består i att ersättning för utfärdande av option i sin helhet utgör skattepliktig intäkt, medan avdrag för förluster på optioner som saknar värde vid optionstidens utgång vägras. och har till regeringen överlämnat ett förslag till beskattning för köp- och säljoptioner i vilket dessa skattemässigt jämställs med den övriga aktiebeskattningen. Förslaget har remissbehandlats och remisstiden utgick . Regeringen har emellertid ännu inte lagt förslag till i fråga om beskattning av köp- och säljoptioner. Enligt vår mening är emellertid ett sådant förslag brådskande. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om beskattning av köpoch säljoptioner i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G902Sk304 · 1986-01-24 00:00:00 — Beskattningen av hyresintäkter från villafastighet 1985/86 Sk304-313 Enligt gällande skattelagstiftning äger ägare av villafastighet eller fritidshus rätt att utan erläggande av skatt uppbära kapitalinkomst - hyra - uppgående till . eller högst av taxeringsvärdet. Särbestämmelser gäller för fåmansföretagare eller honom närstående. Om en fåmansföretagare hyr garageplats för sin firmabil i sin fars eller sons villa för /år är detta skattepliktig inkomst för dessa medan det är skattefri inkomst för annan villaägare. Från skatteetisk synpunkt bör samma skattebestämmelser gälla för fåmansföretagares närstående som för annan uthyrare. Enligt beslutade förändringar i taxeringsarbetet skall tid frigöras från enkla självdeklarationers granskning till granskning av företagens. Genom att jämställa fåmansföretagares närstående med andra kunde denna målsättning lättare nås. Med vad jag i motionen anfört hemställs att begär att regeringen framlägger förslag om att hyresersättning från fåmansföretag till s. k. närstående behandlas på samma sätt i skattehänseende som när hyra upptas av annan ägare av villafastighet. 1 1985186.3 sami.
mot · G902Sk306 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk306 Beräkningen av inkomst av fastighet i övriga nordiska länder Inkomst av fastighet i utlandet beskattas i som inkomst av kapital enligt bestämmelserna i kommunalskattelagen. Vid beräkningen av inkomsten skall dock de vanliga reglerna i kommunalskattelagen för beskattning av fastighet tillämpas med undantag av att bl. a. schablonbeskattning av villor/fritidshus inte får användas för fastighet i utlandet. Vidare gäller att underskott endast får kvittas mot annan inkomst av fastighet eller rörelse i utlandet. Fastighet i utlandet får således inte beskattas enligt schablonregeln utan skall beskattas enligt huvudregeln. Detta innebär att bl. a. hyresvärdet av bostaden som ägaren använt för sin egen räkning och annan hyra skall tas upp som inkomst medan avdrag får göras för bl. a. brandförsäkring, reparation och underhåll, vattenförbrukning, renhållning, el med flera kostnader samt för värdeminskning och räntor. Det förhållandet att inkomst av fastighet i utlandet beskattas som inkomst av kapital medför att situationer kan uppkomma som av den enskilde medborgaren uppfattas som orättvisa. Skatten för ett fritidshus på andra sidan gränsen i exempelvis eller kan bli betydligt större än skatten för motsvarande fastighet i även om man tar hänsyn till den avräkning som oftast sker genom dubbelbeskattningsavtal. En annan negativ effekt uppkommer vid beräkningen av det extra avdraget för folkpensionärer. Folkpensionärer vars huvudsakliga inkomst består av allmän folkpension, dvs. grundpension och pensionstillskott, medges ett extra avdrag vid inkomsttaxeringen med så stort belopp att någon skatt inte påförs. Har folkpensionären andra inkomster reduceras det extra avdraget. Även förmögenhetsinnehav påverkar det extra avdragets storlek. Om förmögenheten inte överstiger ett visst högsta belopp skall den dock inte beaktas. Denna beloppsgräns uppgår till . för ensamstående och . för makar tillsammans. Vid beräkningen av förmögenheten skall värdet av bl. a. schablontaxerad en- och tvåfamiljsfastighet i princip endast tas av värdet. Eftersom inkomst av annan fastighet som är belägen utomlands beskattas som inkomst av kapital får dock en folkpensionär med exempelvis ett fritidshus på andra sidan gränsen räkna det totala värdet av fastigheten vid förmögenhetsberäkningen för det extra avdraget. En särbehandling av fastigheter i utlandet kan vara motiverad när det främsta syftet med dem är kapitalplacering. Detta torde dock främst gälla Mot bakgrund av den ökande rörligheten inom och det förhållandet att det inte är ovanligt att människor i gränstrakterna har sitt fritidshus på andra sidan gränsen borde dock kunna motivera att andra regler gäller för fastighetsinnehav inom . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om sådana ändringar i kommunalskattelagen att inkomst av fastighet i jämställs med inkomst av fastighet i . 1985/86 Sk306
mot · G902Sk307 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk307 och () Avdrag för realisationsförlust vid konkurs När ett företag går i konkurs räknas den förlust som aktieägaren gör som kapitalförlust. Denna är inte kvittningsbar mot tidigare uppkomna realisationsvinster. Om aktieägaren i stället försäljer aktier uppkomer en kvittningsbar realisationsförlust, även om företaget redan försatts i konkurs. Denna skatteregel har lett till att handel med konkursaktier pågått på i syfte att skapa kvittningsbara förluster för aktieägarna. Att handel i värdelösa aktier tvingas fortgå på börsen till följd av konstiga skatteregler är inte ägnat att skapa förtroende för aktiemarknaden. Vi föreslår därför att begreppet konkurs jämställs med avyttring, vilket därmed skulle medföra att förluster vid konkurser blev kvittningsbara mot tidigare uppkomna realisationsvinster. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till förändringar i aktiebeskattningen i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G902Sk309 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk309 och () Slopad förmögenhetsbeskattning på arbetande kapital I dominerar familjeföretagen som företagsform. Inom industri, servicenäringar och lantbruk spelar de en helt avgörande roll för välfärdsutvecklingen i länet. Familjeföretagen har väsentlig betydelse för sysselsättningen och har en stor roll som underleverantörer till exportföretag. i vårt län har helt avgörande betydelse för utvecklingen i omgivande bygder. Välkända exempel är i , Thunkoncernen i , Kontorsmöbler, Skogar, Svegmagruppen i , Elektriska i Flabo, TU A-verken i , i , Dekorationslist i och Partex i m.fl. Samhället måste på alla sätt slå vakt om familjeföretagen och ge dem förutsättningar att verka vidare i denna företagsform. har åtskilliga regeringsinitiativ haft direkt motsatt syfte och verkan, t. ex. i form av höga skatter och arbetsgivaravgifter samt uppbörd av socialavgifter och avgifter till löntagarfonderna m. m. Löntagarfonderna innebär en kapitalöverföring från familjeföretag till börsnoterade företag. Flittills har också löntagarfonderna lett till att miljonbelopp försvunnit från länets näringsliv. Inga löntagarfondspengar har investerats i . I de fall familjeföretagen inte lyckas klara generationsväxlingar har ofta negativa konsekvenser uppstått. Om företagen köps upp av stora industriföretag eller investmentföretag med huvudkontor i storstäderna, bortfaller ofta de drivkrafter som är avgörande för företagets överlevnad. Byråkrati och trög beslutsgång kräver innovationskraften i produktionsutveckling och marknadsföring, de anställdas motivation minskar och ansvaret för den omgivande bygden tunnas ut. Regionala initiativ att bilda investmentbolag, som kan ta över eller bli delägare i familjeföretag, är lovvärda och bör stödjas av samhället. Sådana investmentbolag kan nämligen ge företagen förutsättningar att bibehålla åtminstone vissa av familjeföretagens fördelar. Det nystartade "Sydvästen i är alltså ett välkommet tillskott för näringslivet i . OTC-marknad, lokala investmentbolag och s. k. regionala börser är välkomna men otillräckliga initiativ. Samhället måste alltså satsa på att genom olika näringspolitiska insatser trygga familjeföretagens fortlevnad och tillväxt. Den långsiktiga planering som fordras för att klara ett generationsskifte ställer mycket stora krav på kunskaper och förutseende. Utbildning i dessa frågor är en viktig uppgift för utvecklingsfonder, banker och försäkringsbolag. Avgörande för familjeföretagens framtid är dock att statsmakterna genom radikala skattepolitiska åtgärder - utan kortsiktiga fördelningspolitiska sidoblickar- kraftigt reducerar eller helt tar bort beskattningen på arbetande kapital. Så länge kapitalet arbetar i företagen och skapar välstånd och sysselsättning genom investeringar i realkapital, teknisk utveckling och marknadsföring, bör det i princip inte drabbas av förmögenhets-, arvs- eller gåvobeskattning. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar hos regeringen begära förslag om borttagande av förmögenhetsskatten på arbetande kapital i enlighet med det anförda. () () 1985/86 Sk309
mot · G902Sk310 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk310 och () Rätten till avdrag vid inkomstbeskattningen för underhållsbidrag till barn Enligt gällande bestämmelser föreligger rätt till allmänt avdrag med högst . som skattskyldig utgivit för underhåll till icke hemmavarande barn . Avdras medges även utan dom för barn mellan som bedriver studier. Utbetalas avdraget på grund av dom medges avdraget oavsett barnets ålder. Den senaste uppräkningen av avdraget beslöts . Höjningen blev då . Även med den höjningen var avdraget redan då kraftigt urholkat. Det tidigare beloppet, , hade gällt fr. o. m. Den av inflationen bestämda, avsevärda uppräkningen av underhållsbidragen som skett gör att avdragets egentliga värde blivit orimligt lågt. Tydligen är det regeringens avsikt att låta inflationen avskaffa avdraget, eftersom man inte - - vågat fullfölja det av moderata samlingspartiet hårt kritiserade utredningsförslaget att ta bort avdragsrätten. (SOU 1983:51). Vi vill erinra om att bidragsförskottet , 1986, är . Och det är sällsynt med underhållsbidrag som ligger . Den underhållsskyldige drabbas således, och det torde vara allmänt omvittnat att de underhållsskyldiga i stor utsträckning har ekonomiska problem och att dessa i sin tur leder till svåra sociala problem i åtskilliga fall. Detta förhållande bör tillsammans med kravet på rättvisa även åt de underhållsskyldiga utgöra ett fullt tillräckligt motiv för en höjning av avdraget. Avdraget bör anslutas närmare till de verkliga kostnaderna. Det kan visserligen sägas att underhållsbidrag lika litet som bidragsförskott ej beskattas hos mottagaren och att en höjning av avdragsrätten skulle medföra ökad skattefrihet. Det skulle emellertid leda till ytterligare orättvisor om man löste denna principiella fråga genom att beskatta bidraget hos mottagaren, dvs. Däremot bör det vara rimligt att låta barnet stå som mottagare, vilket gäller för barnpension. Bidragsnivåer och barn under grundavdragsbeloppet inkl. schablonavdraget skulle då inte beskattas. Med stöd av det anförda hemställs att , i avvaktan på en familjebeskattningsreform som ger rättvisa skattevillkor även för underhållsskyldiga, hos regeringen begär skyndsamt förslag till förbättrad avdragsrätt för underhållsskyldiga. () () 1985/86 Sk310
mot · G902Sk311 · 1986-01-27 00:00:00 — () Den skattemässiga behandlingen av förlustbringande realisation av aktier Om man köper en aktie för . och sedan tvingas sälja den för . därför att bolaget går dåligt, så räknas denna förlust som en skattemässig realisationsförlust. Eventuella framtida vinster på andra aktieaffärer kan då kvittas mot den tidigare förlusten . Skulle däremot bolaget gå så dåligt att det går i konkurs, så blir aktien värt . Denna förlust räknas då som kapitalförlust och kan inte kvittas mot eventuella framtida vinster. Aktieägaren har då inte bara förlorat sina pengar utan också möjligheten att kvitta förlusten vid en eventuell framtida aktie vinst. Ovan beskrivna förhållande upplevs som mycket orättvist och drabbar förmodligen i första hand småsparare, som alltid i sista hand får höra eventuella varningssignaler om börsbolagens affärer och finansiella status. Förhållandet leder också till att fortsätter man handeln med aktier i bolag som redan gått i konkurs (t. ex. ), något som börschefen betraktat som oetiskt. Jag föreslår därför att reglerna ändras så att den förlust för aktieägaren som uppstår om ett bolag går i konkurs, skattemässigt skall behandlas som en realisationsförlust. Med hänvisning till vad som anförts ovan hemställs att hos regeringen begär förslag till ändrade aktiebeskattningsregler så att motionens syfte uppnås.
mot · G902Sk312 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk312 och () Ändring i lagen om allmän investeringsfond Genom proposition 1983/84:50 om löntagarfonder genomfördes bl. a. en ändring av lagen 1979:609 om allmän investeringsfond vilket gjorde det möjligt att även vid beräkning av nettointäkt av fastighet göra avsättning till allmän investeringsfond. Denna ändring innebar dock inte att man i övrigt vad gäller allmän investeringsfond jämställde förvärvskällorna rörelse, jordbruksfastighet och annan fastighet. Sådan jämställdhet innebärande att investeringsfondsmedel avsatta i förvärvskällan jordbruk eller rörelse kunnat tas i anspråk i den andra förvärvskällan har funnits sedan lagens införande. Vad gäller förvärvskällan annan fastighet krävs regeringens eller efter regeringens bemyndigande statens industriverks särskilda tillstånd, vilket kan ges om särskilda skäl föreligger. Det kan antas att denna regel tillkommit för att förhindra användande för uppförande av bostadsfastigheter, fastigheter för föreningsändamål eller handel. Eftersom uttrycket särskilda skäl och ej synnerliga skäl använts torde detta innebära att regeringen erhållit vida ramar för tillståndsgivning. För att skapa ytterligare klarhet för användande av investeringsfondsmedel - vilket inte minst vore önksvärt för små och medelstora företag utan egen skatteexpertis - vore det rimligt att användande i förvärvskällan annan fastighet när det gäller uthyrning för industriellt ändamål jämställdes med förvärvskällorna rörelse och jordbruksfastighet. Tillstånd ges också regelmässigt för sådant ändamål när koncernförhållande föreligger. Det har i andra sammanhang, t. ex. i utredningen om staketmetoden vid rörelsebeskattning, framhållits önskvärdheten av att riksvilligt kapital görs mera rörligt företag emellan. Det finns i en rad företag - inte minst mindre och medelstora betydande belopp i investeringsfonder utan att investeringsbehov föreligger för den egna verksamheten. Om uppförande och uthyrning av industrifastigheter fick ske med investeringsfondsmedel skulle ett antal nystartade och/eller expansiva företag kunna utvecklas bättre och snabbare i för verksamheten ändamålsenliga och tillräckliga lokaler. Vid genomförande av en sådan ändring som här föreslagits är det rimligt att i fortsättningen annat användningsområde endast medges om synnerliga skäl föreligger. Med anledning av vad som anförts hemställer vi Mot. att beslutar att 4 § lagen (1979:609) om allmän investe- Sk312 ringsfond skall få följande lydelse: 4 § Allmän investeringsfond som har avsatts i viss förvärvskälla får tas i anspråk i samma förvärvskälla eller i annan förvärvskälla inom inkomstlagen jordbruksfastighet och rörelse samt annan fastighet vad gäller uthyrning till industriellt ändamål. Regeringen eller efter regeringens bemyndigande statens industriverk kan dock, om synnerliga skäl föreligger, medge att allmän investeringsfond tas i anspråk inom förvärvskällan annan fastighet för annat ändamål än vad nu sagts. () tam (fp)
mot · G902Sk316 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk316 () Möjlighet för jordbrukare att göra avdrag för lantmäterikostnader Lantmäterikostnader räknas enligt praxis som en anskaffningskostnad för en fastighet och inte som en löpande driftskostnad i jordbruket. Detta bygger bl. a. på att kostnader för anskaffning av en förvärvskälla inte är avdragsgill. Emellertid får kostnaden medräknas dels vid beräkning av underlag för skogsavdrag, dels vid beräkning av skattepliktig realisationsvinst. Den som av rationaliseringsskäl gör ett tillskottsförvärv av fast egendom skaffar sig däregenom ingen ny förvärvskälla. Vad man gör är att man förbättrar den förvärskälla man har. Lantmäterikostnaden upplevs då mera som en driftskostnad än som en anskaffningskostnad. Får inte avdrag göras direkt blir det en ekonomisk belastning för brukaren. Eftersom lantmäterikostnaden ofta är ganska stor, kan nuvarande förhållanden motverka en önskvärd strukturrationalisering. Jag föreslår därför att lantmäterikostnader skall bli i samband med kompletteringsköp av mark direkt avdragsgilla. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att lantmäterikostnaderna vid kompletteringsköp av mark skall bli avdragsgilla i samband med förvärvstillfället.
mot · G902Sk317 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk317 m. fl. (c) Fastighetsskatten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Fi217 hemställs att beslutar upphäva lagen om statlig fastighetsskatt samt vidta de följdändringar i andra författningar som detta föranleder. . Åsling (c) () (c) () P.-O. ()
mot · G902Sk318 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk318 m. fl. Ökad progressivitet i inkomstbeskattningen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Fi218 föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ökad progressivitet i inkomstbeskattningen, 2. att beslutar att uttala sig för en övergång till produktionsbeskattning i enlighet med vad som sägs i motionen och ger regeringen detta till känna. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902Sk321 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk321 m. fl. Initiala skattelättnader för kooperativa företag 1985/86 Sk321330 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N306 hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag innebärande att möjligheterna till initiala skattelättnader för kooperativa företag utreds. () (c) 1 1985/86.3 sami.
mot · G902Sk322 · 1986-01-25 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk322 m. fl. Slopad förmögenhetsskatt på arbetande kapital, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1985/86:N307 hemställs 1. att beslutar att förmögenhetsskatt på arbetande kapital avskaffas, 2. att beslutar att åldersgränsen för särbeskattning sänks till enligt vad som anförts i motionen, 3. att beslutar att arbetsrättsligt skadestånd betraktas som omkostnad i rörelsen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om att undanröja regler och bestämmelser som försvårar bildandet av vinstandelsystem, 5. att hos regeringen begär förslag som klarlägger att vinstandelar ej skall beläggas med arbetsgivaravgifter, 6. att hos regeringen begär förslag som innebär att personalstiftelserna skattemässigt jämförs med t. ex. allemansfonder och löntagarfonder, 7. att hos regeringen begär förslag som innebär att företagen ges möjlighet att utge aktier till sina anställda utan att det betraktas som inkomst, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om förmånsbeskattningen av anställda som köper aktier i det egna företaget, 9. att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för investeringsfondernas användning i enlighet med vad som sägs i motionen. () (fp)
mot · G902Sk323 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sk323 . m. fl. (c) Fastighetsskatten, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86: Bo226 hemställer vi 1. att beslutar att fastighetsskatten avskaffas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående realisationsvinstbeskattning av bostadsrättsförsäljningar samt reglerna för den årliga beskattningen. () () () () 1 * 1985/86.
mot · G902Sk324 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk324 m. fl. (fp) Beskattning av bostadsrätter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Bo227 yrkas 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om beskattning av bostadsrätter, 2. att beslutar att avskaffa fastighetsskatten . () ()
mot · G902Sk325 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sk325 m. fl. (fp) Fullständig särbeskattning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:A604 hemställs att beslutar hos regeringen begära förslag med syfte att införa fullständig särbeskattning. () () () () () ()
mot · G902Sk326 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sk326 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Jo313 hemställer vi att beslutar att skogsvårdsavgiften skall upphöra fr. o. m. . . Åsling (c) () (c) () P.-O. ()
mot · G902Sk327 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sk327 och () Beskattningen av ersättning för inlösen av mark Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Bo423 hemställs att hos regeringen begär förslag om förändringar i skattelagstiftningen i enlighet med de riktlinjer som anförts i motionen.
mot · G902Sk329 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk329 och () Trädgårdskonton Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Jo260 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att trädgårdskonto bör införas.