mot · G902269 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:269 m. fl. (c) Ökat förtroendemannainflytande i försäkringskassorna, m. m. 1985/86:73) I proposition 1985/86:73 föreslås bl. a. att de nya socialförsäkringsnämnderna skall bestå av sju ledamöter. En ordförande, som förordnas av regeringen, tre ledamöter som utses av (i förekommande fall kommunfullmäktige) och tre ledamöter som utses av efter förslag av arbetsmarknadens partsorganisationer. Vi har inget att erinra mot antalet representanter. Vi kan däremot inte ställa oss bakom förslaget att tre ledamöter skall utses av . Vi i framför som skäl för detta ställningstagande den betydelse folkstyrelseförankringen har för samhällssystemets demokratiska utveckling. Från socialdemokratiskt håll har man visat sig i huvudsak vara till freds med en ordning där länens utveckling planeras av organ som utgör en förlängd arm av den centrala statsmakten. Utvecklingen har visat att socialdemokraterna vägleds av strävan att utveckla nya länsorgan uppbyggda helt eller delvis på korporativa grunder. Vuxenutbildningsnämnderna och de regionala samhällsföretagsstiftelserna är exempel på sådan centralstyrning. kan också hämtas exempel på att socialdemokraternas korporativa ambitioner har kunnat tillbakavisas. Införandet av en lekmannastyrelse i , som helt väljs av , var en framgång för linje. Detsamma gäller styrelserna för de regionala utvecklingsfonderna. Vi avvisar därför regeringens förslag att arbetsmarknadens parter får representation i socialförsäkringsnämndema. Vi menar också att bör utse alla sex ledamöterna i nämnderna. (kommunfullmäktige i vissa fall) har större förutsättningar än ett centralt ämbetsverk att bedöma och ta hänsyn till de speciella förhållanden som råder inom varje nämnds geografiska område. Detta ger också större möjligheter att på ett bättre sätt återspegla traktens strukturella särdrag. Vi föreslår därför att lagen om allmän försäkring 18 kap. 20 § första och andra styckena får följande lydelse: En socialförsäkringsnämnd skall bestå av sju ledamöter, av dessa utses en ledamot, som skall vara nämndens ordförande, av regeringen. Övriga ledamöter utses av landstingen. Om kassans verksamhetsområde utgörs av en kommun skall de övriga ledamöterna väljas av kommunfullmäktige i stället för av . Nämnden utser inom sig en vice ordförande. De nya socialförsäkringsnämnderna borde kunna införas utan alltför stora förändringar i organisationen. I utredningen pekas dock på att nämndernas geografiska läge kan komma att aktualisera vissa organisatoriska lösningar. Förändringar kan behöva ske på de lokalkontor som kommer att fungera som kanslier för socialförsäkringsnämnderna. Uppsamling av ärenden till nämnden, kallelser och protokoll skall skrivas och det skall ske kontakt med föredragande från flera lokalkontor. Detta kräver ökade administrativa insatser. Föredragande kan behöva lokaliseras vid dessa kontor tillsammans med annan personal som krävs. Omorganisationen kommer också att få betydelse för de kontor som inte skall fungera som kanslier för socialförsäkringsnämnder. Detta innebär att det kommer att ha avgörande betydelse i många fall hur man utser de lokalkontor vid vilka socialförsäkringsnämnderna skall placeras. Vi i vill här framföra vikten av att man i det valet tar verklig hänsyn till behovet av att behålla lokalkontoren väl decentraliserade i länet och därför vid denna omorganisation tar klart regionalpolitiska hänsyn. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att lagen om allmän försäkring 18 kap. 20 §, första och andra styckena, skall ges den av oss föreslagna lydelsen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående lokalkontorens arbetsuppgifter för att bibehålla en decentralistisk organisation. () () () () () ()