mot · G902542 · 1986-04-16 00:00:00 — Motion till 1985/86:542 m. fl. (m) Förslag till utsökningsregisterlag m. m. 1985/86:155) I propositionen föreslås en lagreglering av det ADB-register som används inom exekutionsväsendet, det s. k. utsökningsregistret. Det är naturligt att stora register av detta slag beslutas av , bl. a. på grund av de integritetskänsliga uppgifter det innehåller. Mot den bakgrunden hade det varit rimligt om regeringen i sitt förslag hade tagit större hänsyn till den enskildes integritet och vad man gjort. I en SCB-undersökning som presenterades framkom det bl. a. att av de tillfrågade var skrämda av myndigheternas möjligheter att med hjälp av dataregister kontrollera medborgarna. Siffrorna tyder på att många människor upplever att det sker otillbörliga intrång i deras integritet och att de känner den hotad. Det vore allvarligt om denna oro bara avvisades som ett uttryck för diffusa känslor utan någon saklig grund. Det finns trots allt många skäl för den enskilde att känna oro för sin integritet. Ovissheten om var uppgifter om den egna personen finns är ett sådant skäl, ovissheten om vad uppgifterna innehåller ett annat. Enligt vår uppfattning har den enskildes integritet i alltför många situationer fått vika för olika myndigheters krav på effektivitet och kontroll. Det skulle kunna vara tvärtom, att den enskildes integritet var utgångspunkten för politikernas beslutsfattande. Vi menar att lagstiftningen inom olika samhällsområden bör sträva efter att förverkliga detta. I propositionen om utsökningsregisterlag har i vissa avseenden det allmännas kontrollintresse givits för stort utrymme i förhållande till medborgarnas rätt till integritet. I propositionen framhålls att lagförslaget i huvudsak innebär en kodifiering av nuvarande ordning. Vi vill understryka att enär nuvarande register () uppbyggts utan lagligt stöd står det fritt att göra de förändringar som anses nödvändiga av exempelvis integritetsskäl. Enligt propositionen skall () få förfoga över hela utsökningsregistret. Detta motiveras med att verket är centralmyndighet för administration av exekutionsväsendet samt att utredningsförslag föreligger om att verket skall få bl. a. materiellt exekutionsrättsliga uppgifter. Det föreslås också att registret skall få användas för planering och tillsyn av den exekutiva verksamheten. RSV har enligt sin instruktion inte några sådana uppgifter . Såväl datainspektionen som justitiekanslern har ifrågasatt den föreslagna förfoganderätten. Enligt vår mening är det vidare uppenbart att RSV inte har behov av sådan förfoganderätt för att fylla sin uppgift som centralmyn- Mot. 1985/86:542 dighet för administration av exekutionsväsendet. Det är angeläget att endast myndigheter som oundgängligen behöver tillgång till registret får detta. Annars uppkommer risk för felaktig hantering av känsliga uppgifter. Medborgarnas upplevelse av att vara övervakade förstärks om fler myndigheter än vad som är nödvändigt förfogar över registret. Det kan också ifrågasättas det lämpliga i det delade registeransvar som blir följden av regeringens förslag. Mot denna bakgrund motsätter vi oss förslaget i denna del. Enligt propositionen skall ändamålet med registret främst vara dess användning för kronofogdemyndigheternas verkställighet enligt utsökningsbalken. Som ett annat användningsområde anges emellertid även skatteförvaltningens kontrollverksamhet och utredningar i samband med tulltaxering. I konsekvens med detta föreslås att generaltullstyrelsen, länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna ges terminalåtkomst till uppgifter i registret. Vi kan inte biträda dessa förslag. Enligt vår mening skall ändamålet med registret endast vara att tillgodose kronofogdemyndigheternas verksamhet enligt utsökningsbalken eller annan författning. Det är från integritetssynpunkt olämpligt om andra intressen får påverka registrets innehåll och om myndigheter utan exekutionsrättsliga uppgifter får terminaltillgång. I propositionen föreslås att registret skall få innehålla uppgifter även om andra personer än de som är gäldenärer eller svarande i mål hos kronofogdemyndigheten. Detta har bl. a. datainspektionen motsatt sig. Vi delar datainspektionens inställning i denna fråga. Det bör inte få förekomma registrering av andra personer än gäldenärer och svarande. Det är t. ex. ytterligt olämpligt om barn eller andra familjemedlemmar förs in i registret. Registreringen kan fungera som en brännmärkning förutom att det ligger i sakens natur att en registrering upplevs som obehaglig av den enskilde. Det uppstår också en risk för att personer felaktigt kan bli föremål för myndighetsingripanden eller drabbas av felaktig myndighetsutövning. I propositionen anför departementschefen att han har övervägt om man t. ex. skulle kunna ha en föreskrift som innebär att en myndighet som från utsökningsregistret inhämtar uppgifter för en verksamhet som ej avser myndighetsutövning skall underrätta den omfrågade personen om de uppgifter som inhämtas. Någon sådan föreskrift föreslås emellertid inte. Vi menar att det är önskvärt att en enskild får upplysning om att uppgifter rörande honom utlämnats från registret. När uppgiften lämnats till en annan myndighet bör den enskilde därför få underrättelse därom. När uppgiften lämnats ut enligt offentlighetsprincipen bör den enskilde underrättas om vilka uppgifter som utlämnats även om man i ett sådant sammanhang inte kan ange till vem uppgiften lämnats. Det bör också övervägas om inte den enskilde skall underrättas när utsökningsregistrets uppgifter lämnas till UC. Felaktiga uppgifter kan nämligen leda till mycket stort men för den enskilde. bör ge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag till utsökningsregisterlag utformad i enlighet med vad vi ovan anfört. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att avslår proposition 1985/86:155 i dess helhet, 2. att begär att regeringen skall utarbeta förslag till utsökningsregisterlag i enlighet med vad i motionen anförts. () Per ()