ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902ub549 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub549 m. fl. (vpk) Vårdutbildningen inom den I regeringens förslag till budget föreslås kraftiga nedskärningar i de kommunala vårdutbildningarna. Dessa motiveras med stora vakanser på platserna inom vissa utbildningar, hög återbudsfrekvens och höga studieavbrott. Största nedskärningen föreslås på påbyggnadslinjerna i anslutning till hälso- och sjukvårdslinjen. Regeringen föreslår 851 platser färre än vad UHÄ gör. Den nedskärning av platser inom den kommunala vårdutbildningen som regeringen föreslår är helt oacceptabel. Om nedskärningar i så stor omfattning görs utan en omfattande analys av orsakerna till vakanserna inom vissa utbildningslinjer och framtida behov av vårdpersonal, kommer det att medföra allvarliga konsekvenser för vårdkvaliteten. Regeringen tycks förutsätta att den främsta anledningen till vakanserna är att behovet av utbildning minskat. Detta överensstämmer dock inte med den faktiska situationen. Enbart i räknar SHSTF med att 3 000 sjuksköterskor behöver påbyggnadsutbildning. Orsaken till att sjuksköterskorna inte söker eller att de avbryter pågående utbildning är de ekonomiska och studiesociala förhållanden som råder för flertalet studerande. Dessutom missgynnar intagningsreglerna de äldreutbildade sjuksköterskorna. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att beslutar att fastställa UHÄ:s förslag till planeringsramar för /87 för hälso- och sjukvårdslinjen och laboratorieassistentlinjen och till dessa anslutna påbyggnadslinjer, 2. att med ändring i proposition 1985/86:100, bil. 10, D 10, Utbildning för vårdyrken anvisar ett med . förhöjt anslag i förhållande till regeringens förslag, 3. att hos regeringen hemställer om förslag till förbättrad studiesocial-ekonomisk situation för studerande vid hälso- och sjukvårdslinjens påbyggnadslinjer, 4. att beslutar att urvalsreglerna till påbyggnadsutbildningarna ändras så att äldreutbildade sjuksköterskor efter kompletteringsutbildning kan söka till annan påbyggnadslinje på samma villkor som de som utbildats på hälso- och sjukvårdslinjens inriktning mot Mot. 1985/86 allmän hälso- och sjukvård. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902ub551 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub551 m. fl. (c) Bibehållen lärarutbildning vid högskolan i Med anledning av det minskande elevantalet och regeringens förslag om minskning av resurserna till skolan har UHÄ lagt förslag om att utreda lärarutbildningen vid i . Enligt UHÄ råder en överetablering av lärarutbildning i och Lunds högskoleregioner. Bilden blir dock en annan om man vid beräkningen lägger till högskoleregion. läge vid den västra kanten av högskoleregion gör att rekryteringen till i till stor del sker från eftersom varken eller har lärarutbildning. Klasslärarutbildningen i rekryterar från ett stort och väletablerat upptagningsområde som består av , och , men regelmässigt finns också många studerande från . Rekryteringen till klasslärarlinjerna har studerats genom en jämförelse mellan studerandes hemorter och . fanns det 187 studerande på låg- och mellanstadielinjerna medan motsvarande antal var 258 . Deras hemorter fördelar sig på följande sätt: Av denna tabell kan man se att F-läns andel båda åren ligger kring . De båda västgötalänen, R och P, betyder tillsammans nästan lika mycket för rekryteringen - 1980 och 1984. Lågt räknat är ca 800 000 personer bosatta i det huvudsakliga upptagningsområdet för högskolan i . Det kan inte vara rimligt att avveckla en utbildning med så stort underlag. För oss i är närheten till lärarutbildningen i av stor betydelse för att få behöriga lärare. Många orter ligger inom pendlingsavstånd. En studie ur studerandekatalogerna visar att bortsett från pendlare från orter inom har pendlarnas andel ökat från till av totalantalet studerande på linjerna. I linje med att vi i motsätter oss den av regeringen föreslagna nedskärningen på skolans område för att i stället satsa på kvalitetshöjning går vi också emot den stora neddragning av lärarutbildningen som föreslås. Med anledning därav och med hänsyn till vad som i övrigt anförts vill vi 1985/86 Ub551558 1 1985/86. därför understryka vikten av en bibehållen lärarutbildning i som ett bra alternativ för studerande från . Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att bibehålla lärarutbildningen vid högskolan i . () () 1985/86 Ub551
mot · G902ub552 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub552 och Per () Ökning av årsstudieplatserna på enstaka kurser i högskoleregion Vid olika tillfällen har påtalats att högskoleregion har den i särklass minsta andelen av anslaget till lokala linjer och enstaka kurser. Kritikerna har ansett att fördelningen är orättvis i förhållande till befolkningstalet i regionen. I årets anslagsframställning föreslås högskoleregion tilldelas av anslaget till enstaka kurser, av anslaget till lokala linjer och av anslaget till individuella linjer. har emellertid inte funnit det rimligt att vid fördelningen av anslaget relatera anslagsposternas storlek enbart till invånarantalet i regionen. a. har utskottet också framhållit nödvändigheten av att säkra kompetensuppbyggnaden inom ämnesområden, som framför allt är representerade vid de äldre universiteten. Utskottet har dock uppenbarligen hyst en viss oro för utvecklingen vid . Detta kom till uttryck i ett uttalande av utbildningsutskottet , då det sades: Utskottet vill i sammanhanget konstatera att anslaget Lokala och individuella linjer och enstaka kurser är av central betydelse för den humanistiska och samhällsvetenskapliga kompetensen vid i . (UbU 1984/85:30, s. Detta har dock inte lett till någon utökning av resurserna för vidkommande. Tvärtom reduceras i stället antalet årsstudieplatser på enstaka kurser i årets budgetproposition. Situationen är beträffande enstaka kurser redan ytterst ansträngd vid i . Antalet sökande per plats är betydligt fler än vid de andra universiteten. Det finns ämnesområden, där det ifrågasätts, om inte en nedläggning av ämnet vore att föredra framför nuvarande knappa och osäkra förhållanden. skulle dock detta drabba inte bara de studerande utan också bl. a. den unga men lovande Temaforskningen, för vilken det är angeläget att säkra tillgång till all den kompetens som finns vid . Vi finner det därför nödvändigt att en resursförstärkning kommer till stånd för främst de humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnesområdena vid och föreslår att antalet årsstudieplatser på enstaka kurser i högskoleregion utökas från 1 100 till 1 300. Vi har i annat sammanhang begärt en överföring av resurser till ifrågavarande anslag. 1 * 1985/86.3 sami. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar utöka antalet årsstudieplatser på enstaka kurser i högskoleregion från 1 100 till 1 300, 2. att beslutar om ett i förhållande till regeringens förslag förhöjt LIE-anslag med 2 milj. kr. (m) Per () 1985/86 Ub552
mot · G902ub554 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub554 och (c, fp) Utbildningen av förskollärare och fritidspedagoger i Den av beslutade utbyggnaden av barnomsorgen kommer inte att kunna förverkligas i på grund av brist på utbildad personal. Redan nu redovisar flera kommuner svårigheter att rekrytera främst förskollärare och fritidspedagoger. I , som har ambitionen att ge alla barn mellan en plats inom barnomsorgen , fordras dessutom ett tillskott av 200-400 förskollärare och ca 100 fritidspedagoger . Till detta kommer ett årligt behov av ca 600 vikarier på förskollärartjänster och drygt 200 fritidspedagoger. Kommunen har beslutat vidta en rad åtgärder för att klara personalförsörjningen närmaste treårsperiod. Utan kraftiga insatser från högskolan är det omöjligt att nå dessa mål. Den tidigare beslutade mycket kraftiga reduktionen av antalet utbildningsplatser inom barnomsorgsutbildningarna i högskoleregion halvering - får först nu full effekt. Nedläggningen vid högskolan i är ett exempel på barnomsorgspersonal inte bara inom utan även inom övriga delar av regionen. Uppföljningen av de examinerade visar att högskolan i i inte ringa omfattning tillgodosett med förskollärare och fritidspedagoger. Trots ökande krav på uppdragsutbildning från omgivande kommuner har högskolan i varit tvungen att avskeda huvuddelen av den lärarpersonal som haft ansvaret för barnomsorgsutbildningarna. Viss kompetens finns dock fortfarande inom högskolan för denna typ av utbildning, om än i mindre omfattning. Diskussioner har inletts med om vissa gemensamma samarbetsprojekt som syftar till att bibehålla och utveckla Boråsutbildningen. Utlokalisering av grundutbildning på förskollärarlinjen och fritidspedagoglinjen från till skulle med relativt kort varsel vara möjlig att realisera. Till skillnad från förhållandena i har det inte varit några problem att rekrytera studerande till barnomsorgsutbildningarna i . Tvärtom har många fått avvisas vid antagningen de senaste terminerna. Överflyttningar från andra studieorter till är också vanligt förekommande. Den dåliga överensstämmelse som gäller mellan antalet utbildningsplatser och rekryteringsunderlag inom riket framgår av bilagda diagram. I budgetpropositionen föreslås en minskning av antalet nybörjarplatser med 72 vid högskolan för lärarutbildning i . En början till att förbättra situationen för skulle vara att dessa platser förs över till . Därutöver borde fritidspedagoglinjen utökas med 30 antagningsplatser redan fr. o. m. . En fortsatt utbyggnad kommer att behövas . Först då kan högskolan aktivt bidra till den angelägna utbyggnaden av barnomsorgen i . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att föra över 72 nybörjarplatser från högskolan för lärarutbildning i till i , 2. att beslutar att utöka antalet platser på fritidspedagogutbildningen vid i med 30 platser. () () 1985/86 Ub554 Bögskotsrsgimrmas andslar (%) Götsborg Lvni/MatmB \//\ Bsfolk.
mot · G902ub559 · 1986-01-24 00:00:00 — 1985/86 Ub559-566 Svensk industri är i stort behov av fler tekniker, framför allt är bristen på civilingenjörer besvärande. Enligt IVA behöver vi fördubbla antalet civilingenjörer i . De tekniska högskolorna har stora problem att klara utbildningen, framför allt är en alltmer akut lärarbrist det stora bekymret, som bl. a. får till följd att kvaliteten på utbildningen riskerar att sänkas och många elever därför hoppar av före examen. Alla tänkbara åtgärder för att komma till rätta med bristen på civilingenjörer, som kan vidtas, måste prövas. skiljer sig från de övriga universiteten i landet genom avsaknaden av en teknisk fakultet. I finns dock goda förutsättningar att ge en utbildning inom området teknisk fysik. De för en sådan utbildning viktiga ämnena finns representerade vid matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna. har stora resurser i ämnena matematik, biologi, mikrobiologi, statistik, numerisk analys, företagsekonomi, kemi och fysik. Man har även regionens datacentral och ett fullt utbyggt universitetsbibliotek. bör få starta en civilingenjörsutbildning av tekniska fysiker med inriktning mot bl. a. kemi-biofysikområdet, mätteknik och materialfysik. Utbildningen, som kan genomföras till en relativt låg kostnad, föreslås finansieras dels genom omdisposition av befintliga resurser inom och i övriga genom att medel förs över från de defensiva kortsiktiga stödformer som används i det regionalpolitiska stödet till . Genom samverkan mellan kemi, biologi och fysikområdena främst inom det molekylärbiologiska fältet finns ett behov av personer som med teoretiskfysiska metoder kan arbeta med biologiskt-kemiska problemställningar. Man kan rent allmänt konstatera att den utveckling som sker inom bl. a. högteknikområdet både vid universiteten och vid industrierna ställer ökade krav på teoretiska kunskaper inom fysikområdet och dess angränsande discipliner. En civilingenjörsutbildning i teknisk fysik med kemisk-biologisk inriktning skulle väl motsvara behovet på arbetsmarknaden. Behovet har analyserats i UHÄ:s rapport inom fysikområdet (). Där påpekas särskilt att gränsområdet mellan fysik och biologi bör stärkas inte minst med tanke på den ökade satsningen 1 Genom sin teoretiska inriktning skulle en utbildningslinje med inriktning mot teknisk fysik utgöra ett värdefullt komplement till den tekniska utbildningen vid högskolan i . Civilingenjörsutbildningen i skulle fylla ett klart behov för hela landet men särskilt för eftersom det inte utbildas några tekniska biofysiker i landet och inga tekniska fysiker norr om . Detta är den absolut billigaste åtgärden för att öka antalet civilingenjörer, eftersom lärare, lokaler och den övervägande delen av utrustningen redan finns. skulle på detta sätt få en värdig uppgift, och landet skulle på ett effektivt sätt och till låg kostnad få en resurs för ökad industrisysselsättning. Åberopande det anförda hemställs att begär att regeringen vid utarbetandet av budgetpropositionen för /88 beaktar vad i motionen anförts om att starta en civilingenjörsutbildning av tekniska fysiker med inriktning mot bl. a. kemibiofysikområdet, matematik och materialfysik vid . 1985/86 Ub559
mot · G902ub560 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub560 () Förlängning av den internationella ekonomutbildningen Internationella ekonomlinjen inrättades 1972 på förslag av dåvarande internationaliseringsutredningen som en variant på den allmänna ekonomlinjen. Den ekonomiska basen i utbildningen var redan då ganska svag men motsvarade vad som krävdes minimum av de allmänna ekonomerna. Genom beslut reformerades ekonomutbildningen varvid den förlängdes till 140 poäng. 60 poäng blev obligatoriskt i minst ett av linjens huvudämnen. Utrymmet för mera perifera biämnen blev mindre och koncentrationen på de ekonomiska kärnämnena större. Vad saknar den internationella ekonomutbildningen? - Obligatorisk kurs i handelsrätt. Det är otillfredsställande att de studerande genomgår en ekonomutbildning utan att på något sätt stifta bekantskap med det regelsystem - nationellt och internationellt - som de i fortsättningen skall arbeta inom och som upprepade gånger har påpekats av näringslivets folk. - Obligatoriska studier om 60 poäng i företagsekonomi eller nationalekonomi. Väljer de studerande i den sjunde terminen någon kurs med annan inriktning än företagsekonomi, uppnås inte 60 poäng i detta ämne. - Grundläggande kunskaper och färdighet i statistik. De studerande har endast 5 poäng i statistik. Vid inriktning mot marknadsföring eller finansiering är detta alldeles för litet. - Gundläggande kunskaper i ADB. Vad kostar en förlängning? Kostnaderna för en förlängning av internationella ekonomlinjen från kommer att uppstå först . Med nuvarande ekonomiska ramar, i nuvarande penningvärde och med nu aktuell volym för utbildningen uppgår merkostnaden till ca 1,8 milj. kr./år för hela landet. Resurser som disponerats för att erbjuda den s. k. ungdomspuckeln extra utbildningsplatser bör kunna disponeras för detta ändamål. att hos regeringen begär förslag om att den internationella ekonomutbildningen förlängs i enlighet med motionen.
mot · G902ub561 · 1986-01-23 00:00:00 — m. fl. Villkoren för behörighet som svensklärare Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86 :Kr265 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det för behörighet som ämneslärare i ämnet svenska skall krävas godkända högskolestudier i svenska om minst 80 poäng. () () () () () ()
mot · G902ub562 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub562 m. fl. En turism- och rekreationslinje vid högskolan i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Kr266 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om turist- och rekreationslinje vid högskolan i . () ()
mot · G902ub563 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub563 m. fl. (c,m,fp) Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1985/86:N269 hemställs 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ökad högre teknisk utbildning, lärarutbildning och anordnande av längre utbildning inom området turism vid högskolan i , 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av tillbyggnad av högskolan i . () ()
mot · G902ub564 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub564 () Byggnadsarbeten vid slott Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Jo739 hemställs att beslutar fortsätta utbyggnaden av mellanvallen vid .
mot · G902ub565 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub565 Hans Nyhage och () Förskollärar- och fritidspedagogutbildningen vid i Av budgetpropositionen, bil. 10, framgår att något anslag till undervisningssektorn vid högskolan i ej har upptagits. Detta är en följd av tidigare fattade beslut om nedläggning av förskollärar- och fritidspedagoglinjerna vid högskolan. Redan i samband med att förslaget om nedläggning väcktes påpekades från skilda håll att behovet av utbildad arbetskraft i kommuner var stort och att det förväntades växa. a. yrkade vi moderata riksdagsledamöter från avslag på förslaget och hävdade att den som vi ansåg nödvändiga nedskärningen av den totala utbildningen i stället borde äga rum vid de utbildningsorter där rekryteringen av elever bevisligen var låg och där alltså ett betydande antal utbildningsplatser stod tomma. Dess värre vägde inte dessa sakskäl särskilt tungt vid behandlingen av ärendet i . visar verkligheten att kraven på en bibehållen utbildning av såväl förskollärare som fritidspedagoger i var berättigade. råder brist på behörig personal inte enbart i utan också i det angränsande . Särskilt är efterfrågan av förskollärare stor i de skilda kommunerna. Det finns därför anledning att utöka utbildningskapaciteten på förskollärar- och fritidspedagoglinjerna vid med ytterligare en klass utöver vad som föreslås i budgetpropositionen. Denna utbildning skulle kunna decentraliseras till . Härigenom skulle behovet av utbildad personal i kommuner bättre kunna tillgodoses. Enligt vår mening skall den av oss föreslagna ökningen av antalet utbildningsplatser vid de båda linjerna tillgodoses genom en omfördelning av platser mellan utbildningsorterna. Vårt förslag innebär således inte att det totala antalet utbildningsplatser skall ökas i jämförelse med vad moderata samlingspartiet föreslagit i en kommittémotion till årets riksdag, nämligen 868 platser på fritidspedagoglinjen och 2 862 platser på förskollärarlinjen. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs 1. att antalet utbildningsplatser på fritidspedagoglinjen vid i /87 skall utökas med en klass, 2. att antalet utbildningsplatser på förskollärarlinjen vid i /87 skall utökas med en klass, 3. att omfördelning av utbildningsplatser skall ske i enlighet med Mot. 1985/86 vad som anges i motionen. Hans Nyhage (m)
mot · G902ub568 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub568 m. fl. (fp, m, c) En särskild idrottshögskola , som är den svenska idrottsrörelsens högsta beslutande instans, har antagit följande uttalande: uttalar ett behov av en idrottshögskola för högre idrottsledarutbildning och forskning inom för idrotten specifika ämnesområden. uppdrar åt riksidrottsstyrelsen att på lämpligt sätt hos regeringen aktualisera frågan om inrättandet av en idrottshögskola. , som samlade 206 ombud från idrottens 57 specialförbund och 22 distriktsförbund, ägde rum i Folkets hus i . Den svenska idrottsrörelsen är stark. Numerärt är den vårt lands största folkrörelse med över 2 miljoner organiserade medlemmar. Vid en internationell jämförelse hävdar den också en rangplats. Behovet av att kunna samla den högre idrottsledarutbildningen och forskningen inom för idrotten specifika ämnesområden i en idrottshögskola är mycket stort inom den svenska idrottsrörelsen. De flesta stora idrottsnationer, dit otvivelaktigt räknas, har också tillgång till idrottshögskolor eller idrottsuniversitet och detta har varit av stor betydelse för deras utveckling av den idrottsliga verksamheten, inte minst då det gäller samspelet med det civila samhället. Undertecknade föreslår att tar ett initiativ i denna för den svenska idrotten så viktiga fråga. att begär att regeringen låter utreda förutsättningarna för inrättandet av en idrottshögskola. () ()
mot · G902ub569 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub569 () Förlängning av den internationella ekonomutbildningen UHÄ har i sin petita föreslagit att den internationella ekonomutbildningen skall förlängas med en termin, från 140 till 160 poäng. UHÄ motiverar sitt förslag med att linjen med en sådan förlängning utöver språkkunskaper och andra internationellt väsentliga inslag kan ge tillräckligt god ekonomisk kompetens. Dessutom har UHÄ föreslagit att linjen skall bli en allmän utbildningslinje. Den internationella ekonomutbildningen är en efterfrågad och viktig utbildning. Linjen utgör ett av de - alltför få - konkreta resultaten av internationaliseringsarbetet inom den högre utbildningen. 1983 reformerades den allmänna ekonomlinjen, varvid den förlängdes till 140 poäng. Därmed kom den att bli lika lång som den internationella ekonomlinjen. Konsekvenserna av detta har blivit att de internationella ekonomerna har en sämre ekonomisk utbildning än ekonomerna från den allmänna linjen. Motsvarande kvalitetsförstärkning som har skett på den allmänna ekonomlinjen måste också ske på den internationella. UHÄ:s förslag att förlänga linjen är därför högst motiverat. Några ekonomiska konsekvenser kommer en förlängning inte att få förrän . Med anledning av det ovan anförda hemställer jag att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att den internationella ekonomlinjen fr. o. m. bör förlängas från 140 till 160 poäng samt att linjen inrättas som allmän utbildningslinje.
mot · G902ub570 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub570 och () Universitetsbiblioteket i Universitetens bibliotek tillhör universitetens gemensamma ändamål tillsammans med t. ex. central administration. Pengar till de gemesamma ändamålen fördelas av styrelserna för universiteten efter vissa principer som kan vara olika för olika universitet. Lunds universitetsbibliotek skiljer sig från andra universitetsbibliotek på ett sätt. Det är enligt lag andra nationalbibliotek - kungl, har nationalexemplaret av allt svenskt tryck och Lunds universitetsbibliotek skall ha det s. k. nationella reservexemplaret. betalar alltså för något som är av nationellt intresse, inte bara regionalt. (Att har ett ansvar som det vetenskapliga i södra högskoleregionen är självklart.) vid har gjort en utredning om vilka konsekvenser det medför att vara nationalbibliotek och vad det innebär i ekonomiska termer. Den har kommit fram till att totalkostnaden för nationalfunktionen kan uppskattas till 3 850 milj. kr., vilket är av budgetram /86. att hos regeringen begär tillkännagivande till UHÄ att hänsyn skall tas till Lunds universitetsbiblioteks ställning som andra nationalbibliotek vid fördelning av anslag.