mot · G902So603 · 1986-01-14 00:00:00 — Daghem som startas av t. ex. några arbetslösa förskollärare får inget stöd alls, om inte verksamheten övertas av föräldrarna eller en förening, o Kravet för att helt statsbidrag skall utgå är att barnet vistas minst på daghemmet. Detta kan medföra att barn kommer att vistas än önskvärt på daghem för att det skall bli berättigat till helt statsbidrag, o Statsbidraget till deltidsgrupper är sämre än för den övriga förskolan, vilket bl. a. inneburit att denna verksamhet minskats på flera håll. De förändringar i statsbidragssystemet som beslutats innebär ett litet steg i rätt riktning genom att olika former av förskoleverksamhet behandlas på ett mer likartat sätt. Systemet är dock fortfarande inte neutralt. Statsbidragen för barn som är inskrivna på deltid i daghem () är väsentligt förmånligare än för deltidsgrupper () där bidrag endast utgår per årsarbetare medan inget bidrag utgår per barn. Det finns en viss risk att denna skillnad leder till att utbyggnaden av Eftersom det kommunalekonomiskt måste te sig mer lockande att driva halvtidsdaghem med fyra timmars vistelsetid än deltidsgrupper med tre timmars vistelsetid förefaller det sannolikt att den riksdagsbeslut förutsedda expansionen av deltidsgrupperna bromsas upp. Det vore olyckligt. Mycket talar tvärtom för en ökad satsning på deltidsgrupperna så att även fyra- och femåringarna i större utsträckning kan beredas plats i denna form av barnomsorg. De erfarenheter av förskolepedagogik som vunnits i andra länder förtjänar i detta sammanhang att uppmärksammas. anser att statsbidragssystemet till barnomsorgen skall ses över i sin helhet. bör statsbidraget därför utformas så att ett visst bidrag utgår per barn i förskoleåldern i kommunen. Detta innebär också en väsentlig förenkling av stödet. bör hos regeringen begära förslag till reformerat statsbidragssystem baserat på dessa principer. I avvaktan på en sådan större reform bör statsbidragsreglerna ändras så att de utgår på lika villkor till barnomsorg och enskild barnomsorg. Det hävdas ibland i debatten att stödet till barnomsorgen innebär att de föräldrar som får barnomsorgsplats favoriseras på ett oacceptabelt sätt jämfört med de föräldrar som väljer att inte utnyttja den kommunala barnomsorgen. Det hävdas också att de föräldrar som vill ha plats men inte får diskrimineras. När det gäller den sistnämnda gruppen så är problemet mindre då barnomsorgen har byggts ut väsentligt. För de allra flesta är denna diskriminering kortvarig, då de efter en tids väntan ändå får en plats i den kommunala barnomsorgen. En tillfredsställande situation uppnås dock först då barnomsorgen är så utbyggd att hela efterfrågan kan tillgodoses. Barnomsorgen är angelägen ur flera synpunkter än den rent ekonomiska. De samhällsekonomiska effekterna av barnomsorg har studerats i flera undersökningar. Detta har bl. a. belysts i studien av barnomsorg (Ds Fi 1983:30). Slutsatsen i de flesta studierna är att barnomsorgen är samhällsekonomiskt lönsam. Med detta menas, något förenklat, att värdet av den produktion som en förälder utför i arbetslivet normalt är större än kostnaden för den barnomsorg som krävs för att möjliggöra detta förvärvsarbete. I det enskilda fallet påverkas resultatet bl. a. av sådana faktorer som lön för den förälder som ges möjlighet att arbeta och antalet barn som behöver beredas barnomsorg. En subventionering av barnomsorgen är nödvändig för att undvika att barnomsorg utanför hemmet diskrimineras i skattehänseende. Den som väljer att stanna hemma går miste om inkomst efter skatt. Den som önskar anlita en utomstående för barnomsorgen måste betala lön och arbetsgivaravgifter. För att inte barnomsorg genom utomstående skall diskrimineras i skattehänseende krävs således en relativt betydande subventionering av denna. Vi anser att det skall löna sig att arbeta även för föräldrar med barn i förskoleåldern. Det är av detta skäl som även verkar för ett generellt stöd till barnfamiljerna i stället för ett selektivt och för enhetsavgifter för barnomsorgen. Adoptivbarn jämställs numera i nästan all lagstiftning med biologiska barn. Detta betyder att man räknar ett adoptivbarns födelse som den tidpunkt då det kom till . Även om adoptionen gäller ett barn som inte är nyfött så ställer det i allmänhet lika höga och ofta större krav på föräldrarna än ett biologiskt barn. I lagen om rätt till ledighet för vård av barn tas dock ingen hänsyn till detta. Vi anser att adoptivföräldrar skall ha möjlighet att stanna hemma lika som biologiska föräldrar. Vi anser därför att 3 § i denna lag bör ändras så att adoptivförälder får rätt att stanna hemma räknat från barnets ankomst till . Motsvarande bör även gälla adoptioner av barn födda i . har länge föreslagit att de som adopterar barn från andra länder skall få hjälp med adoptionskostnaderna. Adoptionskostnaderna har stigit mycket kraftigt . var adoptionskostnaden i regel runt . är den ofta runt . Det finns en klar risk för att ekonomiskt svaga grupper utestängs från möjligheten att adoptera och att adoptionsbarn inte får några syskon då många familjer endast har råd att adoptera ett barn. föreslog i en motion under föregående år att medel skall avsättas som gör det möjligt att sänka adoptionskostnaden med . Den finansiering som föreslås för den familjepolitiska reform som redovisas i denna motion täcker även denna kostnad, som kan uppskattas till ca 15 milj. kr. Samhällets åtgärder för de familjer som är ofrivilligt barnlösa, dvs. insemination och s. k. provrörsbefruktning, är också i stort sett kostnadsfria för familjerna, liksom mödravården. Det är önskvärt att valet mellan t. ex. adoption eller insemination inte styrs av ekonomiska hänsynstaganden. Regeringen var länge kallsinnig till kraven på åtgärder för att sänka adoptionskostnaderna. Under vårriksdagen ansåg den sig dock nödsakad att tillsätta en utredning i frågan. menade att utredningens uppgift (bör) vara att utarbeta förslag till ekonomiskt stöd till enskilda för utgifter i samband med en internationell adoption (SoU 1984/85:17). Trots att regeringen meddelade att den hade för avsikt att tillsätta en utredning så dröjde det ända till november innan utredningen tillsattes. I utredningsdirektiven sägs att det finns anledning att undersöka förutsättningarna för att minska den enskildes kostnader i samband med adoption av utländska barn. Enligt vår mening bör utredningen, i enlighet med beslut, ha i uppgift att lägga ett förslag till ekonomiskt stöd för internationella adoptioner och inte att undersöka om detta är möjligt. Stöd till handikappade barn Stödet till föräldrar med handikappade barn har brister också utöver de generella problem för alla barnfamiljer som här påtalats. Det gäller reglerna och tillämpningen av bestämmelserna för vårdbidrag, föräldraförsäkringens utformning, rätten till ledighet för vård av sjukt barn, avsaknaden av efterlevandebidrag m.m. Dessa brister kan undanröjas utan alltför stora extrakostnader. En samlad översyn av stödet till familjer med handikappade barn är därför nödvändig. Vi utvecklar dessa frågor vidare i annan motion. En familjepolitisk reform med denna uppläggning betyder stora förändringar, som inte kan genomföras vid en och samma tidpunkt. Reformen bör genomföras med i huvudsak lika stora steg vart och ett av åren. Det betyder att det allmänna barnbidraget bör höjas med ca . Som tidigare framgått bör vidare vårdnadsbidraget träda i kraft redan i första steget. beslut bör emellertid tas vid ett och samma tillfälle. Därmed skapas stabilitet i informationen till barnfamiljerna och bättre grund för deras planering av den privata ekonomin. Beslutet bör tas under innevarande år så att reformens första steg kan träda i kraft fr. o. m. . bör därför begära, att regeringen utarbetar en reform baserad på de riktlinjer vi presenterat ovan. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till reformerat familjestöd i enlighet med motionens förslag, 2. att hos regeringen begär förslag till reformerat statsbidrag till barnomsorgen i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att - i avvaktan på förslag enligt yrkande 2 - beslutar att riktlinjerna för nuvarande statsbidrag till barnomsorgen ändras så att bidragen utgår med samma belopp och på i övrigt lika villkor oavsett om förskolan drivs i eller enskild regi, [4. att beslutar att ändra lagen om rätt till ledighet för vård av barn m.m. så att adoptivföräldrar ges rätt till ledighet för vård av barn till dess förflutit från adoptionen eller från barnets ankomst till ,1] 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om kostnader för internationella adoptioner. () () () () () () 1 1985/86:A706.