mot · G902kr286 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr286 () Bevarande av gamla segelfartyg Den ökande sjöfarten var en viktig del vid industrialismens genombrott i vårt land. a. lantmannaseglationens frisläppande 1832 och (1853 1856) fick vi en betydande export av svenska trävaror. De förut betraktade mer eller mindre värdelösa stora skogarna kunde nu omvandlas till hårdvaluta. Utefter våra kuster växte sågverk upp. Skogshuggning och flottning gav sysselsättning åt tusentals människor. Utefter våra kuster, även utefter och , kom att byggas flera tusen segelfartyg. Ett uppdämt behov gav upphov till hundratals varvsplatser. Slumrande fiskarbyar omvandlades till stora svenska exportorter. Utpräglade skepparsamhällen bildades, t. ex. , , , , , och . Vätterbygden var inget undantag. Orter som , Brevik, Svanvik och Lemunda var hemvist för åtskilliga skutor och besättningar. De stora svenska segelfartygen som fullriggare, barkar, skonertskepp och briggar är borta. Svenska staten och svenska museer har inte bevarat ett enda större trähandelsfartyg från våra stora seglationsepoksdagar. i och i är utländska stålfartyg och har ingenting med svensk skeppsbyggarkonst att göra. Jarramas i och Najaden i har varit svenska fartyg. Det senare är dessutom ett falsarium. Ointresset från svenska kulturbevarande myndigheters sida kan här belysas med några exempel: sista handelsbrigg, av Pataholm, är byggd vid Brodins skeppsvarv i . Dess siste ägare, sjökapten , Pataholm, förstod fartygets kulturhistoriska värde och ägnade bortåt av eget arbete och kapital i ett försök att bevara fartyget. av medel donerade till kulturhistoriska förening. blev ett blickfång och ett mycket uppskattat turistmål i . När man diskuterade ett anslag av . för att kunna bevara fartyget avslog stadsfullmäktige detta belopp. I stället flyttades och riggades av. På det nya stället låg hon mer oskyddad, och isen skruvade sönder henne. hällde man fotogen över skrovet och försökte elda upp det, men man misslyckades och fick spränga sönder skrovet. diskuterar kommun att bygga en ny . Hur många miljoner ett sådant projekt kostar törs man bara gissa. I Pataholm höggs den välbekanta upp . Hon var sista handelsfartyg utan motor. Ursprungligen var skutan en jakt som byggts men som omgjorts till galeas 1892. försökte samla medel för att kunna bevara skutan, men få kontanter inflöt, och blev fartyget obönhörligen fördärvat. försökte bevara den i byggda , men eftersom man inte fick ihop mer än . för bevarandet av fartyget misslyckades projektet. utgör Ydun endast en rutten brädhög. Man diskuterade att bevara sista skonertskepp av , byggd vid i , men det verkliga intresset saknades, och fartyget blev så rötskadat att det Fick lov att huggas upp 1940. Något yrvaket försökte att rädda åtminstone kajutan på fartyget. I kyla monterades kajutan ned och kördes med lastbil från till där virket lades in i en lada. 1 fick det ligga där tills någon från museihåll beslöt att ta en titt på virket. Detta var helt fördärvat av maskangrepp. finns i inte en enda kajuta bevarad från segelfartygsepoken. I seglade äldsta fartyg, . Hon var byggd i och hade bl. a. ett förflutet som slavhandelsfartyg i . kom fartyget till , och hon fick som hemvist 1916. tjänstgjorde som kafé i . Med sin ålderdomliga exteriör var hon föremål för mångas intresse. Starka krafter var i gång för att bevara som museifartyg, men intresset från museihåll var minst sagt ljummet och planerna fick skrinläggas. försökte man bränna upp fartyget. Det gamla trävirket ville inte brinna, så man fick fortsätta sin destruktiva verksamhet med dynamit. Listan på misslyckade projekt för bevarandet av svenska handelssegelfartyg kan göras mycket längre. De svenska museerna är oftast agrart eller militärt inriktade. Det är relativt enkelt att kulturminnesmärka en fastighet i vårt land. Sådana bevarandeprojekt harvi tusentals av . Likaså finns statliga medel att tillgå för bevarande av intressanta järnvägssträckor, industrier och t. o. m. gamla försäljningsställen av bilar. De fartyg som utgjort grunden för vårt lands handel och industri anses inte ha något kulturellt värde. De bränns, sprängs i bitar eller sänks. Beror detta faktum på okunnighet om svensk handelssjöfart eller saknar man helt prioriteringsgrunder när det gäller kulturhistoriskt intressanta projekt? Måste ett fartyg ha legat på sjöbotten för att anses ha ett kulturhistoriskt värde? Skulle någon föreslå att bränna eller riva en byggnad som kanske har ett intressant förflutet torde denne bli betraktad som kulturmarodör. Men när det gäller kulturhistoriskt intressanta handelssegelfartyg är det fritt fram. Tala om kulturutarmning. Hur är då förhållandet i våra grannländer? I har ett 20-tal fartyg blivit klassade som värdefulla från kulturhistorisk synpunkt (K-märkta). Vid Norska Sjöfartsmuseum finns det s. k. fartygsutvalget som har till uppgift att bedöma vilka fartyg som kan uppfylla detta kriterium. Statliga medel finns att tillgå för bevarande av dessa fartyg. Deras ägare får dock förbinda sig att inte avyttra fartyget utanför gränser. har gått och avsatt riktade medel för bevarandet av speciella fartyg, t. ex. den svenska barken . (Detta fartyg är det enda större svenska segelfartyg som bevarats åt eftervärlden.) Danska staten har låtit specialutbilda två personer som knutits till museet i . Dessa personer har bl. a. till uppgift att kostnadsfritt ge råd och anvisningar till personer som vill bevara ett äldre segelfartyg. 1 är det relativt lätt att få ekonomiska medel till bevarande av segelfartyg, och ca 270 st. har varit föremål för bevarandeinsatser. Enskilda kommunala och statliga instanser i tar det numera som en självklarhet att de gamla fartygen på alla sätt skall bevaras. Likaså finns det relativt gott om donationsfonder att tillgå. En av de mest kända är den s. k. Carlsbergsfonden. Det är mycket allvarligt att de kulturvärden som de gamla segelfartygen utgör går till spillo. Jag anser därför att bör begära att regeringen vidtar åtgärder för bevarande av svenska segelfartyg så att de återstående värdena från denna sjöfartsepok inte helt förstörs. Med anledning av vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder för bevarande av gamla värdefulla segelfartyg.