mot · G902Fi703 · 1986-01-17 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi703 m. fl. (m) Förnyelse av den offentliga sektorn Inget annat demokratiskt land satsar så mycket av sina mänskliga resurser i den offentliga sektorn som . 1984 var den offentliga sektorns utgiftsandel av BNP . Antalet anställda i den offentliga sektorn var 1984 1,6 miljoner människor, vilket motsvarar av sysselsättningen i . Enligt vår mening skulle mycket vinnas om man så långt möjligt öppnade gränsen mellan offentlig och privat tjänsteproduktion. råder i praktiken en monopolsituation för stora delar av den offentliga tjänstesektorn, utan att det gagnar vare sig de offentliganställda eller medborgarna. Den mänskliga innebörden av förhållandet är att många människor i vårt land är hänvisade till en enda arbetsgivare om de vill tillvarata sin yrkesutbildning. De verkar i ett system som är stelt i den bemärkelsen att anpassningsförmågan till nya krav och önskemål är begränsad, liksom flexibiliteten när det gäller att ta till vara nya idéer och den enskildes förmåga. Påverkan och nytänkande sker inte genom impulser utifrån - från kunder och från konsumenter - utan framför allt genom direktiv och regler från den politiska ledningen. För den privatanställde är oftast möjligheterna till eget ansvar och utrymmet för personliga initiativ större än för den offentliganställde. De offentliganställdas möjlighet att uppnå en personlig arbetstillfredsställelse är mot denna bakgrund mindre. Ett system med privata alternativ och konkurrens skulle inte bara ge den offentliganställde inom tjänstesektorn större möjlighet att byta till en arbetsgivare där han eller hon kommer till sin fulla rätt; det skulle också skapa ökat utrymme för föränderlighet inom den offentliga sektorn. Begränsningen av tjänstesektorns arbetsmarknad innebär en misshushållning med mänskliga resurser som är till nackdel för utvecklingen av det svenska välfärdssamhället. De offentliganställda är en resurs som är en av vårt lands största tillgångar . fortsatta välstånd och framgångar är starkt beroende av att de ges möjligheter och förutsättningar att uträtta bästa tänkbara arbete. Entreprenöranda och innovationsförmåga har haft en odiskutabel betydelse för utveckling, inte minst när det gällt att ta till vara den enskildes duglighet och kreativitet. Det är bl. a. mot den bakgrunden vi vill öppna den offentliga sektorn för de enskildas initiativtagande, för konkurrens och Mot. 1985/86 nytänkande. Dagbarnvårdare, sjukvårdsbiträden, lärare, underläkare, lantmätare, kommunalarbetare och hemsamariter har alla det gemensamt att de i dominerande utsträckning arbetar i den offentliga sektorn. Det som skiljer deras vardag från vardagen för de flesta människor inom den privata sektorn är inte bara det slutna systemet och beroendet av en enda arbetsgivare utan även det faktum att arbetet ofta sker inom ramen för storskalighet. De har dessutom små möjligheter att starta eget. De regler som styr arbetet är ofta ett hinder för att utnyttja de idéer och möjligheter som skapas i vars och ens arbetssituation. Byråkratiska rutiner gör det svårare att låta yrkeskunnande och idérikedom komma till sin rätt. Mänsklig omtanke och personligt engagemang får större utrymme i småskaliga strukturer. En privat läkare kan lättare erbjuda en miljö som är lugn och trygg för patienten. Det förtroende som måste skapas mellan läkare och patient har bättre möjlighet att växa fram om patienten kan välja sin egen läkare. Det skapar möjlighet till kontinuitet i vården och ger läkaren bättre förutsättningar för uppföljning och service. En äldre person får ofta en mer människonära omvårdnad på ett litet vårdhem där miljön är så hemlik som möjligt och där alla - både gäster och personal - lär känna varandra. En lärare kan komma bättre till sin rätt om han eller hon tillåts att förverkliga egna intressen och ambitioner i pedagogik och arbetsmetodik genom möjligheten att arbeta i olika skolformer. Den kritik som riktats mot den offentliga sektorn för bristande effektivitet och service faller ofta oförtjänt på de anställda. Givetvis utförs ett bra arbete i den offentliga sektorn även , men förutsättningarna är inte lika goda i monopol som i konkurrens. Den läkare som vill öppna en egen praktik, de anställda som vill överta en vårdcentral, de personer som vill driva ett enskilt vårdhem, de förskollärare som vill öppna ett eget daghem eller de lärare som vill starta en egen skola har ingen eller små möjligheter att få sina idéer förverkligade. Den enskildes svårighet att påverka arbetet skapar frustration, men leder också till en ineffektiv användning av personella och materiella resurser. Ökade resurser ger inte alltid resultat i form av bättre verksamhet och högre produktivitet. Följande siffror, hämtade från en rapport till expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, angående produktion, kostnads- och produktivitetsutveckling inom offentligt bedriven hälso- och sjukvård 1960-1980 (Ds Fi 1985:3) beskriver effekterna för sjukvårdens del av de senaste årens expansion av offentliga utgifter. Antalet sysselsatta i den offentliga sjukvården hade en årlig tillväxttakt av . Antalet arbetade timmar ökade . Det är givetvis svårt att balanserat mäta begrepp som produktivitet inom områden för mänsklig omsorg. I en rapport till expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, Produktions-, kostnads- och produktivitetsutveckling inom offentligt bedriven sjukvård 1960-1980 (Ds Fi 1985:3), konstateras Mot. 1985/86 emellertid följande: Fi703 Totalt för den offentliga sjukvården har vi skattat en genomsnittlig produktivitetsförsämring på över hela perioden. Det finns dock betydande skillnader mellan de olika vårdformernas bidrag. Det är framför allt sjukhusens slutenvård som bidrar till den uppmätta negativa produktivitetsutvecklingen. Generellt är den årliga produktivitetsförsämringen större än . (s. 137). En bristande produktivitet indikeras även i en utredning gjord av Näringslivets Ekonomifakta 1983. Även den avser givetvis endast kvantitativa fakta. Sjukvård »n» utveckling - 1980 Yrkesverksam personal / i hälso- och sjukvård / Medeltal vårdade patienter/dag i sjukhus och vårdhem KÄLLOR: SOS Allmän hälso- och sjukvärd. Den offentliga sektorns tillväxt har skapat en byråkrati som motverkar effektivitet och som inte är till gagn för vare sig de anställda, medborgarna eller samhället i dess helhet. Kritik av den offentliga sektorn och ett krav på nödvändiga systemförändringar är följaktligen inte någon kritik av de 7 anställda inom den offentliga sektorn utan av den struktur de har att verka Mot. 1985/86 inom. Det är i själva verket så att framtida trygghet i sysselsättningen kräver Fi703 ett effektivare resursutnyttjande och en expansion av tjänstesektorns arbetsmarknad utanför den offentliga sektorns gränser. Öppna gränsen mellan offentlig och privat tjänstesektor Socialdemokraterna har i regeringsställning talat mycket om en förnyelse av den offentliga sektorn. Den sakliga kritik som har riktats mot den offentliga sektorns service och effektivitet, som kommit inte bara från enskilda medborgare utan också från olika offentliga utredningar och myndigheter, har tvingat socialdemokraterna till detta. Framväxten av ett antal fristående alternativ med lägre kostnader och bättre service har givit socialdemokraterna, med deras ideologiska fastlåsning vid offentliga monopol, ett underläge i den allmänna opinionen. I stället för att respektera medborgarnas möjligheter att själva välja har regeringen därför lanserat parollen om en förnyelse av den offentliga sektorn, som den motarbetat de privata alternativen. Dagmarreformen och är några exempel från den förra mandatperioden. Beslutet om en full behovstäckning i den kommunala barnomsorgen fr. o. m. 1991 är ett annat från innevarande mandatperiod. Talet om en förnyelse av den offentliga sektorn har snarare varit ett sätt att fly en debatt om dess monopol och medborgarnas valfrihet än en uppriktig vilja att tillmötesgå medborgarnas önskemål och de anställdas krav på utrymme för kreativitet och engagemang. Någon förnyelse sker inte heller för de anställda. Förnyelsen har i stället, enligt statsministerns utsago vid verksledningskonferensen i , handlat om bl. a. att folköl får säljas och , att sjukhus har förbättrat rutinerna för telefontider och att företagen bara behöver lämna uppgifter till ett enda företagarregister. Socialdemokraternas doktrinära försvar av den offentliga sektorns monopolställning inom några av de för människorna viktigaste områdena innebär en avgörande begränsning för förnyelsearbetet, som riskerar att ske inte på medborgarnas utan på den politiska maktens villkor. Så länge de grundläggande villkoren inte förändras kommer problemen att bestå. De positiva effekterna av socialdemokraternas förnyelsearbete kommer därför att bli av marginell betydelse både för medborgare och anställda. Den offentliga sektorn - och de offentliganställda - står inför stora problem. ekonomiska situation möjliggör inte någon nämnvärd tillväxt för den offentliga sektorn. Nödvändiga besparingar kommer i stället att ge den offentliga sektorn en ytterligare ansträngd ekonomi. Regeringens förslag vad gäller den kommunala ekonomin är ett bra exempel. Statskontorets plan på att spara genom rationaliseringar inom den statliga sektorn är ett annat. Dessa besparingar kommer att sätta ytterligare press på de offentliganställda och ytterligare begränsa utrymmet för den enskilde att agera. Eftersom den socialistiska riksdagsmajoriteten motarbetar fristående alternativ kan besparingarna komma att drabba både välfärden och de Mot. Socialdemokraternas vaktslående om monopolen drab- Fi703 bar både medborgarnas service och de anställdas trygghet utan att andra alternativ tillåts växa fram och utan att nya arbeten inom tjänstesektorn Socialdemokraternas ovilja att förnya tjänstesektorn genom att öppna gränsen mellan offentlig och privat tjänsteproduktion leder till onödigt dyra verksamheter. Därmed försvårar man för det allmänna att fullgöra andra viktiga uppgifter. Den socialdemokratiska politiken leder till stängda sjukhusavdelningar och nedläggningar inom den avancerade sjukvård som landstingen ensamma kan stå för, bl. a. därför att man inte tillåter den effektivare sjukvård som fritidspraktiker kan erbjuda. Det är en dålig politik för den offentliga sektorn och dess anställda. Den rymmer inte heller respekt och tolerans för alla de människor som efterfrågar alternativ service. Socialdemokraterna har själva genom talet om förnyelse av den offentliga sektorn och besparingar visat att dagens system inte längre fungerar. Men man saknar alternativa lösningar. Moderata samlingspartiet förespråkar nya möjligheter för verksamhet i icke offentlig regi, eftersom det kommer att gynna både den offentliga sektorns anställda och alla andra medborgare. Den samhällsekonomiska betydelsen av en förnyad tjänstesektor För att få bukt med problemen krävs att den offentliga sektorns dominans i ekonomin och över samhället i stort minskar. Den fria marknaden, som har fördelen av att kunna producera en mångfald varor och tjänster till lägsta möjliga kostnad, måste få ökat utrymme. Den tillväxt som kännetecknar den privata tjänstesektorn i andra delar av västvärlden hindras i . Monopol, etableringshinder, regleringar, instruktioner och storskalighet begränsar, i stället för öppnar, möjligheter till alternativ service. Det personliga engagemang och den småskalighet som krävs för att möjliggöra tillväxten i den privata tjänstesektorn kan inte administreras fram. I har 14 miljoner nya arbetstillfällen, nästan uteslutande inom tjänstesektorn, skapats . Tjänsteföretagen i har totalt sett högre tillväxttakt än de varuproducerande företagen. Att inte har haft motsvarande utveckling beror inte på att människor i vårt land saknar idéer eller vilja att arbeta, utan på de inlåsningseffekter som skapats av politiska regleringar och monopol. Den offentliga sektorns tjänster motsvarar över hälften av den totala tjänstesektorn i . I länder med en utvecklad marknadsekonomi är motsvarande andel mellan en tredjedel och en fjärdedel. Mot bakgrund av att tjänsteproduktionen kommer att få en allt större betydelse för framtida välfärd och sysselsättning är vår privata tjänstesektor alltför liten. 1985/86 Fi703 Den offentliga sektorns verksamhet i tar i anspråk en större del av den samlade produktionen än vad som är fallet i något annat demokratiskt land. Bland de fria länderna har valt ett unikt sätt att lösa de flesta av välfärds- och servicefrågorna, genom en näst intill total offentlig dominans. Det kan inte påstås att de svenska lösningarna är överlägsna andra länders. Runt om i världen finns exempel på hur man kan ge service och omsorg på helt andra och även bättre sätt. I och sköts t. ex. en stor del av sjukvården privat. Detta hindrar emellertid inte att dessa båda länder har den lägsta barnadödligheten och den högsta medellivslängden av alla länder. Enligt har utgiftsandelen för den offentliga sektorn i övriga industriländer ökat från till av BNP. I har utgiftsandelen ökat från till av BNP. Den utgiftsandel hade 1970 har således inte nått upp till ens . De länder som haft en liknande utveckling som har tvingats till ekonomisk åtstramning medan länder med en långsammare expanderande offentlig sektor klarat sig avsevärt bättre. De länder i som har den lägsta arbetslösheten, nämligen och , utmärks även av en liten offentlig sektor. I , där knappt var tionde yrkesverksam är offentligt anställd, bedrivs nu ett omfattande privatise ringsprogram. En stor och dominerande offentlig sektor är knappast en garant för effektivitet inom tjänstesektorn - tvärtom. Av en jämförelse som statskontoret gjort vad gäller kostnaderna för offentliga tjänster i framgår att har de klart högsta kostnaderna per utförd prestation. Myterna om den offentliga sektorns överlägsenhet Den offentliga sektorn har blivit så stor, så komplex och så inom sig beroende av regler och förordningar att de problem detta skapar i sig ger motiv för ytterligare tillväxt. Det blir inte alltid medborgarnas krav på service och inflytande som styr den offentliga sektorns förändringar och expansion. Expansionen har till stor del skett i skydd av myterna om den offentliga sektorns överlägsenhet. Efterkrigstidens goda ekonomiska tillväxt gav utrymme för såväl privat som offentlig expansion. Det fanns också skäl att på flera områden stärka välfärden inom områden där den offentliga sektorn var den naturliga huvudmannen. Tillväxten gav emellertid upphov till föreställningen om att välfärd och trygghet ständigt kan ökas och administreras fram genom politiska beslut. Myten om att en ekonomi med en stor offentlig sektor ger fler arbetstillfällen har varit en annan orsak till att den offentliga sektorn tillåtits expandera. Myten bygger på föreställningen att politiker kan skapa arbete. I själva verket är det tvärtom. En reglerad ekonomi försvårar i stället framväxten av nya arbetstillfällen. Dagens höga skattetryck skapar skattekilar som försvårar eller hindrar utbud av nya arbeten, inte minst inom tjänstesektorn. I en fri ekonomi Mot. 1985/86 bestämmer konsumenterna via sin efterfrågan på marknaden produktionens Fi703 inriktning och omfattning. Enda sättet att varaktigt få ned arbetslösheten är därför att producera de rätta varorna och tjänsterna till de rätta priserna. Detta är ett avgörande argument mot att en stor och monopoliserad offentlig sektor skulle vara till fördel för sysselsättningen. Internationella jämförelser ger heller inget belägg för detta. Tvärtom är det, som vi ovan redovisat, inom den privata tjänstesektorn som tillväxten av nya jobb sker i andra länder. En annan myt som bidragit till den offentliga sektorns monopolställning är myten om att endast verksamhet i offentlig regi är solidarisk. Även detta är fel. Det finns visserligen uppgifter som helt naturligt skall skötas av det offentliga, men även uppgifter som lika naturligt skall skötas av det privata. Det allmänna skall garantera medborgarna grundläggande skydd och trygghet. Detta är emellertid inte liktydigt med att det allmänna också skall svara för och själv bedriva all den verksamhet som behövs för detta syfte. är den privata tjänstesektorn bäst lämpad att ge t. ex. den hjälp och den omvårdnad som var och en kan behöva. Just för den som är gammal, sjuk eller handikappad innebär valfrihet mellan olika vårdalternativ ökad styrka i en utsatt position. Ju fler uppställda regler, desto färre passar in på dem. Alltför strikta regler utesluter i själva verket flertalet från att passa in på dem. Exempelvis utnyttjas den kommunala barnomsorgen mest av välutbildade höginkomsttagare i storstäder, medan notan i lika hög grad betalas av låginkomsttagare i glesbygd, vilka själva saknar möjligheter att utnyttja den kommunala barnomsorgen. Den skevhet som ett storskaligt monopoliserat system leder till drabbar alltid de svaga grupperna. De som vill välja, de som är olika och de som inte passar in blir definitionsmässigt svaga. Friheten att välja mellan olika alternativ, offentliga såväl som privata, är med andra ord viktigast för dem med små ekonomiska resurser. Valfriheten får inte förbehållas de rika eller de som har högst status och de bästa kontakterna. Öppna möjligheterna för tjänstesektorn Den enskilde medborgarens intresse måste stå i förgrunden för en meningsfull förnyelse inom den offentliga sektorn. De politiska ambitionerna får emellertid inte stanna vid detta. Förnyelsearbetet måste gälla tjänstesektorn som sådan. Det ställer krav på en politik som öppnar möjligheter till alternativ verksamhet för de offentliganställda och vilken kan erbjuda medborgarna nya alternativ inom tjänstesektorn i dess helhet. Människors olika önskemål och värderingar tas bäst till vara i ett system med konkurrens och valfrihet. Välfärden ökar om människor själva får välja den service som passar dem bäst. Den svenska välfärden mäts ofta i kvantitativa mått, exempelvis i antalet daghemsplatser. Välfärd handlar emellertid inte bara om kvantitet utan också om kvalitet. Att det finns möjlighet att välja den barnomsorgsform man själv anser bäst ger välfärden en kvalitativ dimension. Om man utnyttjar de anställdas idérikedom och tillåter alternativ till många av dagens offentliga monopol blir servicen bättre och valfriheten reell. Mänsklig värme, anpassning till kunden och viljan att göra ett gott jobb i varje enskilt fall är beroende av den personliga insatsen och inte av uppsatta Mot. Det är mot denna bakgrund som moderata samlingspartiet vill föra en politik som öppnar för privata alternativ och som stimulerar en framväxande tjänstesektor. Genom ett konsekvent besparingsarbete skapar vi möjligheter till en skattepolitik som sänker skattetrycket och därmed ökar utbudet av arbete. Våra förslag inom skattepolitikens område redovisas i särskild partimotion. Fristående skolor måste få med den offentliga skolan likvärdiga bidrag. Därmed kan nya skolor etableras. Det är för oss självklart att privata barndaghem skall få offentligt stöd som är likvärdigt med bidragen till de kommunala daghemmen. Därmed öppnas nya möjligheter för personal som har svårt att starta eget eller söka sig en ny arbetsgivare. På samma sätt vill vi ge möjlighet till privata alternativ inom äldreomsorgen. Inom sjukvården måste fristående alternativ kunna växa fram som ett resultat av nytänkande och enskilt initiativtagande kombinerat med patienternas efterfrågan. Det är denna politik, präglad av en vilja att öppna för konkurrens och fri etablering, som måste prägla en verklig förnyelse av den offentliga sektorn. I kommuner, i landsting och inom statliga myndigheter finns mängder av anställda med kunskap, kompetens, kreativitet och engagemang. Denna resurs måste tas till vara inom de ovan angivna områdena, liksom inom andra områden där så är möjligt. Konkreta förslag om hur fristående och privata alternativ till den offentliga sektorn skall ges möjlighet att växa fram redovisas i andra motioner. Ambitionen för förnyelsearbetet skall vara att avmonopolisera den offentliga sektorns verksamhet där så är möjligt. Den offentliga sektorn avregleras och anställda i den offentliga sektorn ges bättre möjligheter att få utlopp för eget omdöme och egna yrkeskunskaper, som medborgarens frihet att välja ökar. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förnyelsen av den offentliga sektorn. () () () () () () hamre (m) () L. () i