mot · G902Fi217 · 1986-01-27 00:00:00 — Möjligheterna för att föra en självständigare räntepolitik är beroende dels av vår bytesbalans, dels av statens behov av att låna till budgetunderskottet. Stärks den svenska konkurrenskraften som budgetunderskottet minskar, förbättras förutsättningarna att sänka den svenska räntan. Valutaregleringen sätter snäva gränser för utländska långivares möjligheter att direkt låna ut pengar på den svenska marknaden. a. kan de inte köpa svenska statspapper. Det är alltså i princip bara svenska företag och utlånare som kan låna ut pengar till de höga svenska räntorna. Med sina höga vinster har de inga stora spontana behov att låna pengar. Det som kan locka dem är lägre räntor utomlands än hemma och därmed möjligheten att tjäna på differensen. Dessutom har de redan en stor andel av svenska statspapper i sina portföljer. För att då fördela sina risker och uppväga valutakriser m. m. behöver räntedifferensen mellan och andra länder vara mycket hög. För att få ned räntenivån kan man som i släppa valutaregleringen. Man kan utgå ifrån att utländska långivare i betydande mängder skulle vilja låna ut pengar till de höga svenska räntorna. Med säkerhet skulle snabbt ett tryck nedåt på den svenska räntan uppstå. Sannolikt skulle vår realränta ganska nära följa den internationella. beslöt riksdagsmajoriteten (s + vpk) att av företagens vinster skulle avsättas till förnyelsefonder. Fondmedlen kunde efter fackets tillstyrkan och industriverkets medgivande få användas till utbildning av de anställda i företaget samt till forskning och utvecklingsarbete. motsatte sig vid riksdagsbehandlingen att fonderna infördes dels därför att vinstmedel därmed undandrogs från angelägna investeringar, dels därför att forskning och utbildning självfallet måste ligga i företagens egenintresse. Förnyelsefondema har dränerat företagen på . Dessa vinstmedel hade, om de ej låsts in i förnyelsefonderna, kunnat snabbt slussas ut i såväl investeringar som utbildning och forskning. överstiger självfallet vida vad som rimligen på ett rationellt sätt kan användas till utbildning och forskning. Redan i propositionen om förnyelsefonder finns en dispensregel för företag som har en förnyelsefond som vida överstiger rimliga utgifter för utbildning, forskning och utvecklingsarbete. Dessa kan efter regeringens medgivande få använda medel ur sin förnyelsefond till angelägna investeringar. För att nu göra det bästa möj liga av situationen föreslår vi att dispensregeln utvidgas så att förnyelsefonderna generellt kan få användas till angelägna Mot. 1985/86 investeringar i de fall fonderna vida överstiger vad som rimligen kan avsättas Fi217 till utbildning och forskning. Eftersom olika företag har olika behov bör bedömningen ske i samråd mellan företagsledningen och de lokala fackliga organisationerna. Kommunerna kommer att få betydande finansiella överskott. Vi anser att statsmakterna bör intressera kommunerna att använda dessa överskott till kommunala investeringar främst i va-nätet (se särskild partimotion). Enligt mening bör sysselsättningspolitiken inriktas på offensiva åtgärder. Vi har därför i en särskild partimotion presenterat en lång rad åtgärder för att stärka och stimulera främst de mindre och medelstora företagen. Som exempel kan nämnas en sänkning av sjukförsäkringsavgiften upp till 15 anställda. Det är för övrigt ett faktum att sjukfrånvaron är markant lägre i de mindre företagen. Vidare föreslås i motionen flera åtgärder på skattesidan för att antingen ta bort orimliga skatteeffekter eller stimulera nyföretagande. a. anser vi att förmögenhetsskatten helt bör slopas på arbetande kapital. Vidare föreslår vi inrättande av privata investeringskonton. Sådana skulle underlätta såväl nyetablering som solidisering av nystartade företag (förslaget finns närmare utvecklat i en särskild kommittémotion). I ett industriklimat som präglas av snabb förändring är det nödvändigt med en hög yrkesmässig rörlighet. Den underlättas om marginalskatterna inte är så höga att de förtar intresset av att öka sin inkomst genom att byta arbete. Vi föreslår därför i vår skattemotion inflationsskyddade skatteskalor och en rejäl höjning av brytpunkten för marginalskatt. Därmed skulle stora grupper tjänstemän och arbetare få sänkt marginalskatt. Ungdomsarbetslösheten är ett av de allvarligaste samhällsproblemen . Om unga människor redan från början känner sig utestängda från den ordinarie arbetsmarknaden, kan det självfallet få stora negativa sociala följder. I vår motion om ungdomsfrågor föreslås därför bl. a. att systemet med ungdomslag görs om till yrkespraktik för ungdomar upp till . De kollektiva löntagarfonderna är ett socialistiskt inslag som aldrig kan acceptera. Löntagarfonderna har inte inneburit att friskt kapital tillförts näringslivet. I stället har medlen gått till de tidigare kapitalägarna i form av aktieköp på börsen. Fondsystemet har också inneburit att små framgångsrika företag, och därmed potentiellt sysselsättningsskapande, har dränerats på kapital som antingen placerats i statsskulden (riksobligationer, statsskuldväxlar m. eller tillförts kapitalintensiva storföretag, där sysselsättningsökningen per tillförd krona ofta är mycket låg. Löntagarfonderna har vidare bidragit till maktkoncentrationen i näringslivet genom att de medverkat till ökat korsvist ägande. Vi har i en trepartimotion föreslagit att fonderna avvecklas och att Mot. 1985/86 medlen används till stimulans av riskkapitalsparande. Målet för regionalpolitiken är en decentralistisk samhällsstruktur där det råder balans såväl mellan som inom olika regioner. Fortsatt folkomflyttning hotar välfärden för allt fler människor. Avfolkningsbygderna utarmas, servicen raseras och sysselsättningen hotas. I de stora tätorterna skapas problem av lika allvarlig art. Köerna växer och miljöförstörelsen ökar. Med fortsatt inflyttning av nuvarande omfattning kommer t. ex. stockholmarna att tvingas uppleva många ingrepp liknande utbyggnaden av Klarastrandsleden som inleds, trots alla protester. Värdefulla grönområden kommer att exploateras för bostäder och trafikleder. Under de socialdemokratiska regeringsåren minskade skogslänen med nära 16 000 personer. ökade med ca 34 000 personer. Det motsvarar en stad av storlek. redovisar i sin regionalpolitiska motion ett antal konkreta förslag till en kraftfull decentralistisk regionalpolitik: - Länsanslaget för glesbygdsinsatser ökas till 750 milj. kr. Det är 262 milj. kr. mer än vad regeringen föreslagit. Vid fördelningen mellan länen skall man prioritera skogslänen, Bergslagen och sydöstra . - Stödet till regionala utvecklingsfonder, hemslöjd och hantverk räknas upp med 30 milj. kr. - Satsning på inhemsk energi genom användning av inhemska bränslen, energigrödor och energisparande för att stimulera sysselsättningen i utsatta regioner. - En trafikpolitik som ger glesbygderna större andel av statens satsningar på kommunikationsområdet. - En jordbrukspolitik som bevarar och utvecklar jord- och skogsbruk i hela landet. - Stimulans till spridning av ny teknik, teknisk utbildning och forskning. - Nödvändiga besparingar och rationaliseringar i den offentliga sektorn skall utformas så att de främjar decentralisering av arbetstillfällen, makt, bebyggelse etc. I har vi i stor politisk enighet byggt ut offentliga transfereringssystem för att ge goda livsvillkor för barn, gamla, sjuka, arbetslösa, handikappade och socialt utslagna. Vi har byggt ut skolväsendet, sjukvården och äldreomsorgen så att människor kan få utbildning och vård oavsett ekonomisk ställning eller bostadsort. Förändringar i det moderna samhället - kvinnornas inträde på arbetsmarknaden - har också ökat kraven på en av samhället tillhandahållen barnomsorg. För att finansiera den offentliga sektorn har skattetrycket drivits upp allt högre. Mycket talar för att vi nu nått gränsen där människor inte längre accepterar ytterligare höjningar av det totala skattetrycket. Detta ställer nya krav på politikerna för att möta nya samhällsbehov. går inte längre bara att öka på med ytterligare utgifter till nya offentliga organ. I stället blir det nödvändigt att skapa utrymme genom effektiviseringar och omprioriteringar. Högre effektivitet skulle sannolikt kunna uppnås om mer konkurrens tillåts inom den offentliga sektorns verksamhetsområde genom att privata och kooperativa lösningar ges ökad möjlighet att erbjuda alternativ till de offentliga institutionerna. Som exempel kan nämnas kommunernas tekniska verksamhet men även daghem, vårdhem och läkarcentraler. En självklar förutsättning är att servicens kvalitet inte får försämras. För detta har stat och kommun ett övergripande ansvar. Ett ytterligare medel för att öka valfriheten och servicen måste vara att satsa på småskaliga lösningar. De stora institutionerna har inte visat den effektivitet som teoretiska beräkningar förutskickat. Kommuner måste inom sitt kompetensområde ges större utrymme att pröva nya lösningar utan att vara hårt bundna av statlig detaljreglering. har det inom den statliga sektorn blivit allt vanligare med företag som konkurrerar med vanliga privata företag. Detta har dels skett inom , dels i form av dotterföretag till de statliga verken. All erfarenhet visar att konkurrensutsatta företag sköts effektivast i privat regi. Vi föreslår därför att en långsiktig utförsäljning av statliga företag påbörjas. En förutsättning för ett modernt demokratiskt samhälles utveckling är att välståndet fördelas på ett rättvist sätt. Alla måste ha en ekonomisk grundtrygghet, detta gäller särskilt vid ålderdom, sjukdom, handikapp och arbetslöshet. Vår familjepolitik syftar till grundtrygghet och valfrihet för barnfamiljerna. Möjligheter till god sjukvård och utbildning bör gälla för alla medborgare. Den allmänna försäkringen har mer och mer blivit en försäkring mot inkomstbortfall. Grundskyddet har relativt sett försvagats. Skillnaderna i förmåner har ökat. Människor utan förvärvsinkomster hamnar lätt vid sidan av alla försäkringsförmåner. Detta gäller inte minst de många som ställs utan arbete och på så sätt får ett svagare socialförsäkringsskydd. Därför har föreslagit att trygghetssystemet i större utsträckning måste byggas upp enligt grundtrygghetsprincipen. Därutöver bör människor ha frihet att efter egna prioriteringar skapa sig olika former av kompletterande försäkringsskydd. familjepolitik bygger på principerna om grundtrygghet och valfrihet för föräldrarna att välja barnomsorgsform. Därför har vi i vår familjepolitiska motion föreslagit en höjning av barnbidraget kompletterad med en beskattad vårdnadsersättning på /år. En beskattad vårdnadsersättning skulle ge föräldrar ekonomiska möjligheter att tillbringa tillsammans med sina barn under småbarnsåren samt förbättra småbarnsföräldrars sociala trygghet. Vi anser att det finansiella utrymme som regeringen avsatt i delpensions- Mot. fonden för att finansiera sitt vallöfte om höjd delpension, i stället bör Fi217 användas för att delfinansiera införande av vårdnadsersättning. Vidare förutsätter vi att utredningen om bidragsförskott föreslår sådana ändringar av återbetalningsreglerna, att statens kostnader kan minskas med 275 milj. kr. Stora grupper har behov av en förstärkning av realinkomsten efter skatt. Människor vill kunna leva på sin lön. En förstärkt realinkomst skulle minska antalet socialbidragstagare och därmed ha positiv effekt på kommunernas ekonomi. Inflationsbekämpningen har avgörande betydelse för möjligheterna att höja reallönerna. Dessutom måste den offentliga sektorns expansion begränsas så att den inte tar hela landets tillväxtutrymme i anspråk. Den skattesänkning i form av ökat kommunalt grundavdrag som föreslår innebär en direkt realinkomstökning för alla inkomsttagare. Störst betydelse har en sådan reform för de många som inte kan dra någon större nytta av (i och för sig också nödvändiga) marginalskattesänkningar. utgångspunkt för skattepolitiken är dels att skatt skall betalas efter bärkraft, dels att skattesystemet skall stimulera arbete, sparande och investeringar. Vi föreslår därför en inkomstskattepolitik som både tillgodoser sänkta marginalskatter och en rättvis fördelningspolitik. En sådan inriktning av skattepolitiken underlättar för arbetsmarknadsparterna att sluta löneavtal som tillgodoser ekonomisk-politiska stabiliseringsmål och ger en realt ökad köpkraft. Den grundläggande förutsättningen för stabilitet i skattesystemet är inflationsskyddade skatteskalor. Utan ett sådant skydd kommer, som , inflationen att smyghöja skatten och pressa upp marginalskatterna. bör därför besluta att basenheten fastställs med fullt inflationsskydd. Den s. k. brytpunkten i skattesystemet är den nivå från vilken tilläggsavgift tas ut. Därmed är det också den nivå från vilken avdragsbegränsningen har sin betydelse. 1986 kommer av de heltidsarbetande inkomsttagarna att ligga över brytpunkten. Vi föreslår nu att brytpunkten skatteskala höjs till ca , vilket också motsvarar intentionerna marginalskattereform. Det effektivaste sättet att sänka skatten för alla är att höja det kommunala grundavdraget. Detta avdrag har under en följd av år varit . Det faktum att beloppet inte justerats trots inflationen medför en smyghöjning av kommunalskatten. Enligt vår mening bör det kommunala grundavdraget höjas med . Det motsvarar en skattesänkning för alla inkomsttagare med ca . En minskning av det kommunala grundavdraget är en rättvisare skattereform än den höjning av schablonavdraget från . som socialdemokraterna drev igenom . Den av oss förordade reformen medför en skattesänkning också för dem som har avdrag för Mot. inkomstens förvärvande överstigande . Inte heller undantar vi Fi217 pensionärer och småföretagare från skattesänkningen. förslag att höja det kommunala grundavdraget med . och sänka schablonavdraget med . (självfallet får avdrag göras för kostnader för inkomstens förvärvande) innebär en ökad rättvisa och sänkt skatt för stora grupper. Som exempel kan nämnas att vid marginalskatt innebär det skattesänkning för alla som kan redovisa avdrag för inkomstens förvärvande överstigande . (reseavdrag m. Tillsammans med skatterna skapar inkomstprövade bidrag och avgifter höga marginaleffekter, vilka främst drabbar barnfamiljerna. Särskilt stora marginaleffekter uppstår genom bostadsbidragen. har till uppgift att pröva detta och väntas komma med sitt betänkande. Vi förväntar oss en proposition i detta ärende som väsentligt begränsar bostadsbidragens marginaleffekter. Alla olika krafter som påverkar det ekonomiska utfallet i landet måste samverka för att utvecklingen skall kunna ledas i rätt riktning. Bland det allra viktigaste är att de enskilda medborgarnas ekonomiska beteende bringas i god överensstämmelse med de samhällsekonomiska målen. Skattesystemet är det politiska medel som kraftigast påverkar människors ekonomiska handlande. Därför är det av avgörande betydelse för möjligheterna att uppnå ekonomisk balans i att skattesystemets styreffekter är de ur samhällsekonomisk synvinkel riktiga. Styr skattesystemet folks handlande i fel riktning, mot ökad konsumtion och improduktiva investeringar, riskerar alla övriga ekonomiska insatser att bli ett slag i luften. Mot denna bakgrund har den progressiva utgiftsskatten kommit att framstå som ett intressant alternativ till det nuvarande inkomstskattesystemet. Huvuddragen i utgiftsskatten ligger i linje med grundläggande värderingar om jämlikhet och resurshushållning. Ambitionerna att med hjälp av skatterna främja jämlikheten kan inte bara bevaras genom att utgiftsskatten liksom inkomstskatten är progressiv. De får också större möjligheter att slå igenom i praktiken eftersom möjligheterna till skattemanövrer, nolltaxering och skattefusk minskar. Att småspararna å ena sidan gynnas och att beskattningen av stora kapitalvinster å andra sidan beskattas hårdare, överensstämmer också med ideologi. På centerinitiativ tillsatte den dåvarande regeringen en statlig kommitté med uppdrag att utreda förutsättningarna för övergång till utgiftsskatt. Kommittén har ännu ej presenterat sitt betänkande. Självfallet vore ett totalt byte av skattesystem en så stor omställning att det lär ta åtskilliga år innan den kan vara genomförd. Vi anser dock att det redan nu borde vara möjligt att göra förändringar i de gällande skattereglerna för att uppnå några av de fördelar som ett helt genomfört utgiftsskattesystem erbjuder. I enlighet härmed harvi i en särskild kommittémotion lagt förslag om s. k. privata investeringskonton där det genom skattereduktion i praktiken blir möjligt till skattefritt sparande för bl. a. start av företag, egen bostad och riskkapitalinvesteringar. Energiskatter bör användas som ett aktivt styrmedel i miljöpolitiken. För att långsiktigt minska vårt oljeberoende bör en stabil prisnivå eftersträvas på Skulle det internationella oljepriset stadigvarande Mot. sjunka kraftigt, kan detta nödvändiggöra energiskattehöjningar i proportion Fi217 till prissänkningarna på råvaran. Sådana skattehöjningar måste av inflationsskäl kombineras med motsvarande skatte- eller avgiftssänkningar på arbetskraft. Skattepolitikens utformning är av stor betydelse för småföretagens utveckling och överlevnad. Småföretagen är starkt påverkade av olika skatteregler, inte minst genom de psykologiska effekter som skatter medför. 1 det lilla företaget, där ägaren själv är verksam, spelar skatteuttaget en förhållandevis större roll än i ett stort företag med oftast passiva ägare. Därför har vi i en särskild småföretagarmotion lagt ett antal förslag angående småföretagens skattesituation, bl. a. att förmögenhetsskatten slopas på arbetande kapital och att ett avgiftsfritt bottenbelopp på egenföretagares inkomst införs. Vi föreslår också att den statliga fastighetsskatten slopas fr. o. m. . grundinställning är att skattebelastningen på mat bör sänkas. Vi motsätter oss därför förslag som innebär ökade matkostnader för konsumenterna genom slopade livsmedelssubventioner. Tekniskt sett har nuvarande system med livsmedelssubventioner fungerat smidigt, men riksdagsmajoriteten har mer och mer urholkat dess materiella innehåll. En differentierad moms har utretts i syfte att minska skattebelastningen på baslivsmedel. Invändningar har rests mot förslaget bl. a. med hänvisning till risken för byråkrati/krångel och otillräckliga fördelningseffekter. Enligt vår uppfattning behövs en kompletterande utredning i syfte att återföra skatten på baslivsmedel till konsumenterna i form av lägre priser. Detta kan t. ex. ske enligt den i tillämpade modellen, med skatteavlastning tidigt i produktionsledet och på väl definierade basvaror. En sådan utredning måste knyta an till konsumenternas berättigade kvalitetskrav på maten. Ökad kvalitet på maten riskerar att öka konsumentpriserna. Därför bör sänkt skatt på mat avse basråvaror av hög kvalitet. Skatteunderlaget skall ej omfatta fördyrande förädling eller distribution. Den kommunala sektorn var den samhällssektor som växte snabbast . Det var ett resultat av höga socialpolitiska ambitioner, överföring av arbetsuppgifter från staten till kommuner och landsting, samt socialdemokratins prioritering av offentliga lösningar. I långtidsutredningen (LU -84) fastslogs att om den svenska ekonomiska balansen skall kunna återställas krävs en rejäl dämpning av den kommunala tillväxten ner till , vilket ungefär motsvarar befolkningsförändringarna. ligger dock den kommunala sektorns tillväxt på över - även om detta innebär en klar dämpning jämfört med 1970-talets expansionstakt. Landstingssektorn hade 1985 en tillväxt på . Bakgrunden var bl. a. det ökande antalet mycket gamla () som gör att behovet stiger av inte bara långtidsvård och öppenvård utan även av akutsjukvård. Man får rimligen även framöver räkna med en högre tillväxttakt inom landstingssektorn än inom den primärkommunala. detta talar inte bara det stora antalet äldre, utan också de långa köerna inom Fi217 t. ex. ortopedi och ögonsjukdomar samt den hotande spridningen av sjukdomen AIDS. Den finansiella likviditeten är mycket god på den kommunala sektorn sedd som helhet. Primärkommunerna har en likviditet på och landstingen på Inom landstingssektorn pekar dock siffrorna på en sjunkande likviditet . Men får heller inte förglömma att likviditeten kan vara mycket olika i enskilda kommuner och landsting. De höga löneökningarna kommer, på grund av den tvååriga eftersläpningen i utbetalningen av kommunalskattemedel, att ge stora finansiella överskott i kommunsektorn . För primärkommunerna beräknas överskottet totalt bli ca och för landstingen . Beräkningarna baseras på de kommunala femårsplanerna och på regeringens löneantagande. För varje procent som löneantagandet överskrids minskar det totala finansiella överskottet med . Regeringen har i finansplanen föreslagit minskade statliga bidrag till kommunsektorn med samt aviserat att ytterligare indragningar kommer att föreslås i vårens kommunalekonomiska proposition. Beräkningar inom kommunförbunden som bygger på t. ex. skatteutjämningsutredningen m. m. tyder på att beloppet kan väntas växa betydligt. delar regeringens uppfattning att den kommunala sektorns totala kommunala överskott bör begränsas. Vi anser det emellertid fel att spara på skolområdet (615 milj. Utbildning är en investering för framtiden. Att utarma resurserna på detta område kan vara att spara så att man blir fattig. vill i stället satsa på minskat antal elever i klasserna så att därigenom förutsättningar skapas för en gynnsammare undervisningssituation. Genom att undvika att spara på skolområdet ökar möjligheterna att behålla små, nedläggningshotade skolor både i glesbygd och i tätorter. T.o.m. i storstadsområdena löper små skolenheter risk att läggas ned. Liksom tidigare föreslår vi att någon kompensation (1,) inte bör utgå till kommunerna för borttagandet av den kommunala beskattningen av juridiska personer. Vi har vidare i vår trafikpolitiska motion föreslagit att kommunerna bör ta ett större (200 milj. ekonomiskt ansvar för underhållet av kommunala vägar och gator. har verkat för att med hjälp av skatteutjämningssystemet ge olika kommuner och landsting mer likartade ekonomiska möjligheter. har avlämnat sitt slutbetänkande. representanter i kommittén har i en reservation utvecklat behovet av en förstärkning och reformering av skatteutjämningssystemet. Finansministern har aviserat att en proposition om skatteutjämningen kommer att lämnas till vårriksdagen. föreslår mot bakgrund av det liggande budgetförslaget en ökad ram för skatteutjämningen pä . Vi avser emellertid att återkomma till frågan om den framtida skatteutjämningspolitiken i samband med behandlingen av regeringens proposition. Vi har i vår skattemotion föreslagit en höjning av det kommunala Mot. Hur kostnaden för denna Fi217 skattesänkning (2,) slutligt bör fördelas kommer vi också att precisera i samband med vårens kommunalekonomiska proposition. 1 sammanhanget bör poängteras att denna skattesänkning med klar låginkomstprofil också kan komma att innebära minskade socialbidragskostnader för kommunerna. I budgetförslag finansieras höjningen av arbetslöshetsersättningen utan att arbetsmarknadsavgiften höjs. Detta innebär ca 300 milj. kr. i lägre arbetsgivaravgifter för kommuner och landsting än med regeringens förslag. Enligt mening är det viktigt att kommuner och landsting på ett fullgott sätt kan klara sina viktiga uppgifter ålagda av regering och riksdag. kräver den samhällsekonomiska situationen att kommuner och landsting aktivt medverkar till att den svenska ekonomin kommer i balans. Kommunernas viktiga verksamhet samt medverkan i saneringen av den svenska ekonomin bör enligt mening avvägas så att kommunala skattehöjningar undviks. I tabell 5 (s. 25) redovisas statens finanser såsom de borde ha utvecklats enligt långtidsutredningens balansalternativ, samt hur de i verkligheten blivit. Där framgår att såväl inkomsterna (främst indirekta skatter) som utgifterna har ökat klart snabbare än i balansalternativet. Av den finansiella förbättringen återstår .