ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902302 · 1986-02-14 00:00:00 — m. fl. Godkännande av ett ramavtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan och de Europeiska gemenskaperna (prop. 1985/86:89) stora beroende av amerikansk högteknologi är djupt oroande. Beroendeförhållandet skapar svårigheter för oss att upprätthålla vårt lands nationella oberoende och tvingar på oss vissa bestämmelser som kan skada vår alliansfria politiks trovärdighet. En rad andra länder i befinner sig i ett likartat beroendeförhållande. Det finns därför all anledning för att medverka i olika europeiska forsknings- och samarbetsprojekt som kan stärka de europeiska länderna och bidra till ett självständiggörande av - också från den militära blockpolitiken. Mot denna bakgrund kan kommunisterna acceptera regeringens förslag att skall ingå ett ramavtal med EG om vetenskapligt och tekniskt samarbete. Vi har dock vissa reservationer till regeringsförslaget. är EG i färd med att stärka det utrikespolitiska samarbetet mellan medlemsländerna som ju också till hör NATO. Vår alliansfria politik omöjliggör svenskt medlemskap i desto mindre är vi självfallet intresserade av samarbete på olika områden med de Europeiska gemenskaperna. Men det bör starkt understrykas att detta samarbete inte får stå i strid med den svenska neutralitetspolitiken. Det gäller också på det vetenskapliga och tekniska området, där det ofta kan finnas militärpolitiska aspekter. Det bör starkt understrykas att kan ha neutralitetspolitiska förbehåll mot vissa former av vetenskapligttekniskt samarbete med . är en del av och vår nationella ekonomi och våra industriers framtid är nära knuten till utvecklingen på den europeiska kontinenten, skriver utrikeshandelsministern helt riktigt i propositionen. Det finns dock anledning att erinra om att EG faktiskt inte är synonymt med . Utanför EG står bl. a. ett stort antal socialistiska länder i . har ett starkt intresse såväl av politiska som ekonomiska skäl att utveckla samarbetet även med dessa länder. Regeringen bör söka nya samarbetsformer även på det vetenskapligt-tekniska området med dessa länder. 1 1985186.3 sami. Med hänvisning till det anförda hemställs att med bifall till proposition 1985/86:89 som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs dels om neutralitetspolitiska förbehåll i samarbetet med , dels om önskvärdheten av ökat samarbete med de socialistiska länderna i . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902303 · 1986-02-14 00:00:00 — m. fl. (c) Godkännande av ett ramavtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan och de Europeiska gemenskaperna (prop. 1985/86:89) Det internationella forskningssamarbetet har stor betydelse för bl. a. den tekniska och industriella utvecklingen. I proposition 1985/86:89 föreslås att skall godkänna ett ramavtal om forskningspolitiskt samarbete mellan och EG. Avtalet syftar till att skapa en bas för ett utvecklat vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan och EG inom områden av gemensamt intresse. Avtalet utgör en ram för forskningssamarbetet med EG utan att formerna för hur samverkan skall ske binds upp. Separata överenskommelser mellan företag eller institutioner skall träffas i de fall samverkan blir aktuell. Hur omfattande samarbetet blir är således beroende av företags och institutioners intresse för forskningssamarbetet med EG. Det är enligt vår mening nödvändigt att som är ett litet land med begränsade forskningsresurser prioriterar forskningsområden vilka dels har betydelse för en framtida eftersträvad teknisk utveckling, dels områden där ligger väl framme i fråga om kunskaper och kapacitet för industriell vidareutveckling. Det är på sådana områden som utbytet av ett forskningssamarbete med t. ex. EG sannolikt blir bäst för bägge parter. Vi delar därför uppfattningen att avtal om samverkan bör träffas från fall till fall. Enligt vår mening bör t. ex. samhället inrikta sitt stöd för industriell utveckling där har något att ge i utbyte såsom t. ex. data, elektronik, telekommunikationer, miljöteknik, icke-nukleär energi etc. Ett viktigt område är också rymdforskningen. Samhället bör däremot inte medverka till ett internationellt forskningssamarbete som rör områden vilka vi bedömer inte har någon framtid, såsom exempelvis kärnkraften. I detta sammanhang bör forskningssamarbetet begränsas till områden som är nödvändiga för att minimera miljö- och säkerhetsrisker under den övergångsperiod som kärnkraften skall användas. Områden som då främst bör komma i fråga är avfallshantering och kärnsäkerhet. Vi har i annat sammanhang påtalat att bör dra sig ur det internationella energisamarbetet vad avser fusionsforskning och hemställt att avslår regeringens förslag till anvisning av medel för detta ändamål. Totalt föreslås budgetproposition drygt 100 milj. kr. anvisade för bestridande av kostnader i samband med det internationella energisamarbetet. Huvuddelen av dessa kostnader för deltagande i program eller organ rör atomenergiområdet. Enligt vår mening bör noggrant prövas i vilken omfattning dessa insatser kan minska med hänsyn till det ramavtal som slutits med EG. Detta bör ges regeringen till känna. 1 * 1985/86.3 sami. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om prioritering av insatser för ett utvecklat vetenskapligt och industriellt internationellt forskningssamarbete, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om framtida deltagande i det internationella samarbetet på atomenergiområdet. P.-O. () ()
mot · G902305 · 1986-02-19 00:00:00 — Motion till 1985/86:305 () och () Ändring i patentlagen (1967:837) m. m. 1985/86:86) I propositionen föreslås ett ändrat sanktionssystem på patenträttens område beträffande skadeståndsskyldighet och vitesförbud vid patentintrång. Det föreligger onekligen starka skäl för att här införa ett effektivare sanktionssystem. Svagheten ligger i att förslaget innebär en särreglering av en del av det industriella rättsskyddet utan klarläggande av effekterna på rättsområdets övriga delar, främst då i fråga om mönster- och varumärkesskyddet. Ett samordnat sanktionssystem är självklart angeläget för att åstadkomma största möjliga harmoni inom rättsordningen. Departementschefen förefaller vara delvis inne på motsvarande tankar (s. 28). Han menar dock att ett mera allmänt införande av ett ändrat sanktionssystem kräver ytterligare utredning och överväganden. Av denna anledning begränsas förslagen till patenträtten. Den naturliga slutsatsen är därför att i särskild ordning företa en översyn av sanktionssystemet inom hela det industriella rättsskyddet. Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att hos regeringen begär översyn beträffande det industriella rättsskyddet i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen.
mot · G902306 · 1986-02-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:306 m. fl. Fullmäktiges i förvaltningsberättelse för (redog. 1985/86:15) I motion 1984/85:2847 med anledning av riksbanksfullmäktiges förvaltningsberättelse för hemställde vi att skulle uttala sig för en avreglering av kreditpolitiken och en övergång till en så långt möjligt marknadskonform penningpolitik. majoritet avstyrkte och avslog motionen. Mot denna bakgrund är det tillfredsställande att kunna konstatera att har genomfört en betydande liberalisering av kreditpolitiken. Bland tidigare regleringsinslag av betydelse kvarstår nu endast placeringsplikten för vissa försäkringsbolag och AP-fonden. Den har givits en mjukare tillämpning, vilket vi ser som en förberedelse för en slutlig avveckling. Även på det valutapolitiska området har vissa steg tagits i avreglerande riktning. Sedan valutakommitténs betänkande nu framlagts bör utnyttja gynnsamma valutalägen till att ytterligare frigöra kapitalrörelserna över gränserna. I fullmäktiges förvaltningsberättelse understryks att inte är ett vinstdrivande verk. Att det ändå uppkommer ett betydande överskott sammanhänger med ställning som sedelutgivande centralbank. har dessutom tillkommit räntevinster i samband med förvaltningen av medel på bl. a. investeringskonton och likviditetskonton. Uppkomsten av stora överskott i rörelse utgör en finanspolitisk komplikation, eftersom ekonomiskt inte är integrerad i övrig statsverksamhet. Efter fondavsättningar inlevererar återstående belopp till statsverket. Storleken av denna inleverans, som påverkar det förväntade budgetsaldot, bestäms emellertid först efter det att regeringen avlämnat sitt budgetförslag till . Denna störningseffekt blir mindre, om företags och kommuners insättningar på olika konton görs direkt i i stället för att ta omvägen via . Men ändå kvarstår det förhållandet att statsbudgeten kan visa underskott som kräver upplåning, som via fondavsättningar, vars storlek man i praktiken själv bestämmer, har möjlighet att bygga upp ett ansenligt eget kapital. Vi förutsätter att de ekonomiskpolitiska konsekvenserna härav övervägs i anslutning till statsskuldspolitiska kommitténs kommande betänkande. särställning kommer också till uttryck i att frågan om ansvarsfrihet för fullmäktige visserligen prövas av revisorer och finansutskottet men detta utan att resultat- och balansräkning Vi finner det naturligt att ställningstagande till disposi- Mot. tionen av vinst föregås av ett fastställande av resultat- och Åberopande det ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger fullmäktige i till känna vad i motionen anförts om kredit- och valutapolitiken, 2. att fastställer de framlagda resultat- och balansräkningarna före ställningstagandet till dispositionen av vinst. () () () land (m) () () () ()
mot · G902309 · 1986-02-26 00:00:00 — Motion till 1985/86:309 m. fl. (vpk) Vissa naturgasfrågor (prop. 1985/86:91) Propositionens resonemang om naturgasintroduktionen i och föredragandens övervägande är från vpk:s synpunkt mycket intressanta att ta del av. De överensstämmer så gott som helt och hållet med de åsikter om naturgasen som en framtida energikälla med överlägsna egenskaper inom framför allt miljöområdet, som vpk har pläderat för i energidebatten . Vpk välkomnar därför naturligtvis den utbyggnad av naturgasnätet i , som föreslås i propositionen. Vad vpk däremot inte kan godta är det sätt på vilket finansieringen av denna utbyggnad är tänkt att ske. Det är förvånande att den socialdemokratiska regeringen i detta som i så många andra sammanhang inte kan se några ekonomiska lösningar av stora samhällsproblem utan att släppa in och lita till de privata storföretagen och deras kapital. Här har först staten investerat i en första introduktion av ett nytt energislag i . Det har skett under stort motstånd från det privata näringslivet och deras företrädare på det politiska planet. När grundinvesteringen är gjord och det visar sig vara en bra och mycket lönande affär, då skall ett stort multinationellt företag som få träda in på mycket goda villkor. Också det norska Statoils engagemang i en svensk energisatsning av detta slag kan diskuteras. Enligt vpk:s mening borde i första hand den svenska staten själv behålla äganderätten och kommande avkastning från ett så viktigt projekt som detta. I samband med Swedegas överförande från till , framförde vi från vpk:s sida kritik och efterlyste meningen med att det senare också skulle få ansvar för inflytande på naturgasmarknaden i . Det föreföll mera naturligt att Swedegas skulle stanna som dotterbolag under . Den kritiken får genom den nu framlagda propositionen ökad tyngd. Man kan fråga sig varför det statliga bolag som är avsett att syssla med petroleummarknaden inte skall få vara med när naturgasen byggs ut i . Det inledda samarbetet mellan och Oljekonsumenterna borde också ha gjort det mera naturligt att dessa två svenska icke privata företag hade fått vara med i den satsning på naturgas som kommer att ske. Vpk vill därför resa frågan om en annan finansiering av den tänkta naturgasutbyggnaden, som bibehåller äganderätt, inflytande och avkastning i svenska icke privata händer. I övrigt bifaller vpk propositionen och ser den som en bekräftelse på att de förslag som vpk tidigare drivit i denna fråga varit riktiga. Mot bakgrund av det framförda yrkas 1. att med ändring av proposition 1985/86:91 avslår förslaget om försäljning av av aktierna i till resp. och Statoil, 2. att hos regeringen begär förslag om en helsvensk finansiering av projektet där och Oljekonsumenterna bör vara tänkbara parter. (vpk) (vpk)
mot · G902310 · 1986-02-26 00:00:00 — Motion till 1985/86:310 m. fl. (m) Vissa naturgasfrågor (prop. 1985/86:91) Naturgasen är i jämförelse med kol, olja och torv en miljövänlig energikälla som vunnit inträde på den svenska energimarknaden. Introduktionskostnaderna har varit höga. Någon egentlig avkastning på det redan investerade kapitalet kan inte påräknas så länge gasen bara kan levereras till företag och kommuner i . Regeringen föreslår i propositionen att och Statoil skall gå in som delägare i det helstatliga Swedegas. Även Dangas eller väntas inträda som ägare. Ur moderat synpunkt är det naturligtvis positivt att regeringen är beredd att sälja ut delar av . Förutom att en del av gasnätets utbyggnad därigenom kommer att privatfinansieras innebär de utländska bolagens medverkan en avsevärd fördel genom det marknadskunnande bolagen kan tillföra. är det också positivt att företagen är gasexploatörer i . Även om vi i princip är tillfredsställda med att privata utländska kapitalintressenter fått träda in på den svenska gasdistributionsmarknaden borde avtalet i vissa delar ha fått en annan utformning. Som framgår av propositionen har ett principavtal redan träffats mellan och de ovan nämnda gasexploatörerna. En sanering av Swedegas balansräkning är ett av villkoren för affärens ingående. Likaså noterar vi att de nya ägarna ges rätt att på vissa villkor överlåta sina aktier till om staten medelst skatter eller regleringar ändrar på nu rådande förutsättningar. Från moderat sida är vi positiva till en fortsatt introduktion av gas i under förutsättning att den sker på kommersiella grunder. Vi anser emellertid att det vore naturligt att det statliga ägandet i ytterligare minskade. Det finns ingen anledning att fastslå att även i fortsättningen skall vara majoritetsägare i Swedegas. Vi kan därför inte biträda de av regeringen föreslagna riktlinjerna vad avser det statliga ägandet av Swedegas. Swedegas aktier bör bjudas ut till intresserade företag, institutioner eller privatpersoner. Detta skulle sannolikt påskynda introduktionen av naturgasen i . Det är vår förhoppning att den nya ägarkonstellationen i Swedegas kommer att utgöra en garanti för att Swedegas i fortsättningen agerar i överensstämmelse med marknadsekonomiska principer. Vi anser därför att avtalet är så värdefullt för Swedegas framtid att vi trots de ovan redovisade invändningarna mot avtalets utformning inte finner det motiverat att föreslå att avslå regeringens förslag avseende överlåtelse av aktier i . Regeringen bör däremot ta initiativ till sådana förändringar i Mot. 1985/86:310 avtalen med Statoil och att försäljning av aktier i möjliggörs. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att avslår regeringens förslag till riktlinjer för naturgasverksamheten vad avser statens ägarintresse i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om principerna för Swedegas framtida ägarsammansättning. () () Per () () () (m) ()
mot · G902313 · 1986-02-26 00:00:00 — Motion till 1985/86:313 () Vissa åtgärder för omställning av energisystemet (prop. 1985/86:102) I proposition 1985/86:102 om vissa åtgärder för omställning av energisystemet föreslås ett nytt stödsystem för att underlätta övergången till ett energisystem grundat på varaktiga och inhemska energikällor. Under en följd av år har staten stött utveckling och introduktion av ny teknik på energiområdet. förväntas ett förslag från energiforskningsutredningen om det framtida forsknings- och utvecklingsarbetet inom energisektorn. Av energiforskningsutredningens direktiv framgår att regeringen lägger särskild vikt vid att energiforskningen ges en utvecklad samverkan med oljeersättningsprogrammet. Inför de förslag som förväntas ta ställning till med anledning av energiforskningsutredningens arbete vore det av värde att erfarenheterna av det stöd som utgått inom oljeersättningsprogrammets ram vad gäller teknikutveckling också analyserades. Särskilt intressant vore det att få en belysning av den svenska satsningen i en internationell jämförelse. Denna fråga är både omfattande och principiellt viktig. Analysarbetet kunde förslagsvis styras av en kommitté med parlamentarisk förankring. Det vore också lämpligt att anlita internationellt verkande vetenskaplig organisation i det grundläggande utredningsarbetet. Medel för ovan föreslagna kommittéarbete kan anvisas från det i propositionen nämnda reservationsanslaget på . Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utvärdering av lämnat stöd till svensk teknikutveckling inom energiområdet.
mot · G902314 · 1986-02-26 00:00:00 — Motion till 1985/86:314 (fp) Vissa åtgärder för omställning av energisystemet (prop. 1985/86:102) För ett teknikområdes kommersiella etablering är prototyp- och demonstrationsanläggningar (PoD) av en stor betydelse. Detta gäller även i hög grad för energiområdet. Det statliga PoD-stödet har haft som sin huvudsakliga uppgift att stödja utveckling och introduktion av ny teknik. Detta har möjliggjort att ny teknik, tidigare än vad som annars varit möjligt, kommit till användning i . Detta stöd av PoD-anläggningar är av ännu större betydelse då tekniken skall lanseras utomlands. Man får inte underskatta värdet av att oberoende myndigheter gör sammanställningar av svenska erfarenheter inom de teknikområden som exporten avser. De berörda företagen kan sedan i sin marknadsföring referera till redogörelsen och eventuellt komplettera med mera produktspecifik information. Referensanläggningar kan, i detta sammanhang, vara av stor betydelse vid marknadsföring av ny teknik inom energiområdet. Det bör poängteras att det ur exporthänseende är viktigt att stöd ej endast ges till uppförande av anläggningar i , utan också för anläggningar som uppförs i länder med en i jämförelse med annorlunda fysisk miljö. Vidare bör PoD-stöd utgå till energiteknik inom vilken svenska exportmöjligheter är goda. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om vikten av prototyp- och demonstrationsanläggningar för främjandet av export av svensk energiteknik.
mot · G902315 · 1986-02-26 00:00:00 — Motion till 1985/86:315 och () Vissa åtgärder för omställning av energisystemet (prop. 1985/86:102) I proposition 1985/86:102 föreslås ett nytt stödsystem för att främja utveckling och introduktion av ny teknik inom energiområdet för att underlätta övergången till ett effektivt energisystem. Systemet skall i huvudsak grundas på varaktiga, helst förnybara och inhemska energikällor med minsta möjliga miljöpåverkan. Stödet skall enligt propositionen inriktas på projekt där ny teknik för tillförsel, distribution och effektiv användning av energi utvecklas, prövas och demonstreras. Det svenska samhället producerar avfall. Omkring hälften bränns i avfallsvärmeverk, går till separering/kompostering och resten hamnar på de traditionella avfallsupplagen. Från energisynpunkt är sopor en resurs som det gäller att ta vara på och utnyttja t. ex. till att producera värme. Det har visat sig att anläggningar som producerar värmefraktion har svårigheter att få avsättning för denna produkt. Valet av bränsle görs utifrån strikt driftsekonomiska och företagsekonomiska bedömningar, varvid olika bränslens konkurrensförmåga påverkas av utgående stöd. Vi anser att förbränning av den i våra återvinningsanläggningar framställda värmefraktionen väl passar in på de kriterier som skall gälla för det i propositionen föreslagna stödsystemet. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att förbränning av värmefraktion bör komma i fråga för det föreslagna stödet för utveckling och introduktion av ny teknik inom energiområdet.
mot · G902317 · 1986-02-27 00:00:00 — m. fl. (m) Ändring av reglerna för produktionskostnadsanpassad belåning m. m. vid beslut om statliga bostadslån (prop. 1985/86:95) Moderata samlingspartiet har föreslagit att dagens lånesystem skall förenklas och förbättras i avvaktan på ett helt nytt bostadsfinansieringssystem. Regeringens proposition kan i huvudsak godtas då den ligger i linje härmed. I propositionen föreslås skilda regler för å ena sidan hyresrätts- och bostadsrättshus och å andra sidan enskilt ägda gruppbyggda småhus till de senares nackdel. Enligt vår mening måste samma regler oavsett upplåtelseform gälla. Även för enskilt ägda gruppbyggda småhus skall hälften av kostnaderna mellan och vara räntebidragsberättigade. I propositionen föreslås speciella regler för den del av räntebidraget som kommer att utgå för kostnader . Denna del av räntebidraget skall inte trappas upp. Enligt vår mening skall hela räntebidraget behandlas på likartat sätt och upptrappningen bör ske på samma sätt för de bägge delarna. Ytterligare förenklingar av bidragsreglerna vinns om länsbostadsnämndens kontrollfunktion ersätts avförmedlingsorganen. Detta borges regeringen till känna. Propositionens bestämmelser föreslås träda i kraft för alla de låneärenden där preliminärt beslut om bostadslån meddelas fr. o. m. det datum regeringen föreläde propositionen. Detta är en retroaktivitet som inte kan accepteras. Enligt vår mening bör de nya bestämmelserna tillämpas för de låneansökningar som inkommer efter det att fattar beslut i frågan. För de låneansökningar som då inte hunnit få något beslut bör låneansökanden få välja efter vilka regler ansökan skall behandlas. Detta bidrar till en smidig hantering av låneärenden. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att enskilt ägda gruppbyggda småhus får räntebidrag för den del av produktionskostnaden som överstiger av det schablonberäknade pantvärdet motsvarande halva räntekostnaden, dock högst av det schablonberäknade pantvärdet, 2. att beslutar att samma regler för ränteupptrappning skall gälla för hela räntebidraget, 1* 1985186.3 sami. 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att prövning av lånen skall göras av förmedlingsorganen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ikraftträdandetidpunkt och övergångsbestämmelser. () () () () () ()
mot · G902320 · 1986-03-11 00:00:00 — och () Kilometerskatten (prop. 1985/86:92) I propositionen föreslås ett bibehållande av kilometerskatten för dieseldrivna personbilar, lastbilar, bussar m. m. När det gäller fordon som förses med särskilda bränslebesparande anordningar kan enligt propositionen nedsättning av beskattningen ske efter beslut i särskild ordning. En sådan sänkning innebär att man utgår ifrån den lägre bränsleförbrukning som uppkommer i fordon utrustade med anordningar som spar bränsle. Den energibesparing som har skett sedan den senaste oljekrisen har inneburit avsevärda besparingar, framför allt av olja. Detta gäller dock ej transportsektorn där i stort sett samma oljeförbrukning gäller som före oljekrisen. Det är alltså utomordentligt angeläget att oljeförbrukningen inom transportsektorn också kan nedbringas. Det som är intressant i detta är att de nya anordningar som tagits fram för att minska användningen av dieselolja innebär att utsläpp av kväveoxider och partiklar i stort står i överensstämmelse med den bränslebesparing som uppvisats. Detta innebär att man vid stadskörning uppnår en ca 30-procentig minskning av ämnen som genom sin försurande effekt är svåra miljöproblem. Även de positiva effekter på miljön som en bränslebesparing i de bussar som går i stadstrafik kan innebära är mycket välkomna. Därför bör vid skattereduktionen vid sidan av bränslebesparingen också miljöhänsynen beaktas. Med hänvisning till ovanstående föreslås att uttalar att också miljöhänsynen vägs in vid reduceringen av kilometerskatten. () () 1 1985186.3 sami.