mot · G902Sk350 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk350 har inget fungerande skattesystem. Framför allt inkomstskattesystemet lider av flera brister. Det förändring som genomfördes med omläggning innebar enbart att man sköt en del av problematiken framför sig. reform innebar en förhöjd progression som beskattningen till väsentlig del frikopplades från familjen som ekonomisk enhet. Två effekter som uppstod var dels den s. k. inlåsningen, dvs. att breda löntagargrupper inte ges någon nämnvärd ökning av nettoinkomsten om inte löneavtalen kombineras med skattesänkningar, dels den stora sårbarheten för inflation. Inlåsningseffekten ledde till de s. k. Hagaöverenskommelserna . Inflationssårbarheten försökte man till en början knappast att påverka. Men blev det ett akut problem. Med ett slags snöplogseffekt försökte man komma åt problemen, en begränsad avdragsrätt infördes. Inkomstskatte tekniken är kanske användbar i ett lågskattesamhälle men i ett högskattesamhälle som det svenska, skapar ett inkomstskattesystem problem. Inkomster behandlas olika. Sparformer behandlas olika. Förvärvsräntor och konsumtionsräntor kan inte åtskiljas. Inflationens värdeförändringar behandlas inte korrekt. Skatteflykt och skatteplanering blir ett normalt inslag. Kombinationen av högskattesamhälle och hög inflation har förvärrat inkomstskattesystemets effekter. I stor utsträckning gynnas inte önskvärda effekter sett ur samhällets synpunkt. Det finns gränser för hur långt en skattereforms grundläggande systematik kan luckras upp innan beskattningen förlorar sin funktionsförmåga annat än som ett grovt fiskalt instrument, skriver professor i sin bok i kris. Det förefaller klart att det svenska inkomstskattesystemet befinner sig i detta gränsskikt. Det behövs ett alternativ till den statliga inkomstskatten. Ett sådant alternativ utgör en progressiv utgiftsskatt. Denna skatt har en bredare inkomstbas. Alla inkomst- och likviditetstillskott kan behandlas lika utan oönskade eller snedvridande effekter. En kristdemokratisk ekonomisk politik strävar efter en stabil ekonomi där målen full sysselsättning, rättvis fördelningspolitik och hushållning med Skattepolitiken är i det sammanhanget en mycket viktig faktor. Skattepolitik får inte bara vara att på ett enkelt sätt tillföra statskassan inkomster, utan skall vila på en ideologisk helhetssyn. Skattepolitikens huvuduppgifter skall vara att finansiera reformarbetet och den offentliga verksamheten samt vara ett instrument för fördelnings- och stabiliseringspolitiken. Målet är att ge medborgarna en god livsmiljö och en välfärd som på ett rättfärdigt sätt fördelas mellan olika samhällsgrupper. I en kristdemokratisk skattepolitik måste slösande konsumtion och samhällsonyttig produktion motverkas medan hushållning och samhällsangelägna investeringar stimuleras. Skattetrycket som mäts som de totala skatternas andel av BNP, den s. k. skattekvoten, är . Ett så högt skattetryck medför snedvridande marginaleffekter, onödig byråkrati, och är svår att överblicka. Därför måste strävan vara att sänka skatternas andel av BNP och förenkla skattesystemet. En alltför hög inkomstskatt lämnar också arbete och initiativkraft och uppmuntrar till en svart ekonomi. måste insikten finnas att ett relativt högt skattetryck är priset för en väl utbyggd offentlig sektor med god social service. Kds anser att inkomstskattesystemet bör ersättas av en progressiv utgiftsskatt. Med en utgiftsskatt beskattas all konsumtion lika oavsett medlens ursprung. Utgiftsskatten ger inte de möjligheter till obeskattad konsumtion som inkomstskattetekniken medför. I utgiftsskattesystemet behandlas alla produktiva sparformer lika. Detta medför större rättvisa i beskattningen mellan löneinkomster och kapitalinkomst. Utgiftsskattesystemets tekniska detaljer är redan väl utredda. arbetar också en utredning med frågan. Det är dock angeläget att frågan inte begravs i utredningen utan att arbetet påskyndas för att få till stånd ett adekvat skattesystem anpassat till den faktiska verkligheten. Med hänsyn till den kommunala suveräniteten förefaller det vara rimligt att låta den proportionella kommunalskatten bestå. Endast den statliga inkomstskatten behöver alltså ersättas av en progressiv utgiftsskatt. Med hänvisning till de positiva effekter en utgiftsskatt har på ett produktivt sparande finns det heller ingen anledning att ändra gällande förmögenhetsbeskattning. Innan en progressiv utgiftsskatt införts måste nuvarande skattesystem reformeras i en rad hänseenden. Tudelning av familj einkomsten Skatteöverenskommelsen mellan socialdemokraterna och mittenpartierna syftade till att de flesta inkomsttagarna inte skulle få högre marginalskattetryck än , dvs. att inkomsttagaren skulle få behålla för egen konsumtion hälften av den sist införtjänade kronan. Bristande uppföljning av överens kommelsen har sedemera medfört att färre än vad som då avsågs, nu har en lägre marginalskatt än . På grund av bostadsbidragens och barnomsorgstaxornas konstruktion har många inkomsttagare med barn i själva verket en marginalskatteeffekt på redan i mycket måttliga inkomstlägen. Den stora bristen i vårt skattesystem är att det inte tar hänsyn till den skattskyldiges vårdansvar och försörjningsansvar. En familj med två eller tre barn kan mycket väl anse sig behöva ha någon av de vuxna hemma hos barnen. Arbetar båda föräldrarna halvtid och varvar sin halvtid på sådant sätt att alltid någon är hemma beskattas en sådan familj, med familjeinkomsten 2 x . = , enligt nuvarande skatteuttag med ca . Är däremot arbetsförhållandena sådana att detta inte går eller att föräldrarna själva valt att den ene skall stanna hemma på heltid medan den andre föräldern förvärvsarbetar heltid anses familjen enligt vår nuvarande skattelagstiftning kunna betala ca . Familjens behov av bostad, mat, resor, kulturaktiviteter m. m. är lika i båda fallen. Tiden de vuxna kan ägna åt hemmets skötsel är i båda fallen lika. Det finns då ingen anledning att anse att den ena familjen skall beskattas med . mer än den andra. Kds anser att makarna vid beskattningstillfället bör kunna få dela inkomsten i två lika delar oavsett vem av makarna som haft inkomsten. Denna tudelningsprincip bör kunna tillämpas upp till 8 x basbeloppet, , dvs. högst 4 basbelopp bör få överföras. Därmed tar skatteskalan större hänsyn till försörjningsansvar och jämställer olika familjetyper med samma totalinkomst med varandra. För att främja initiativ och arbete samt underlätta avtalsrörelsen måste marginalskatterna sänkas ytterligare. 1985 betalade av de skatteskyldiga i marginalskatt. 1986 beräknas denna grupp stiga till på grund av borttagandet av indexregleringen av skatteskalorna. 1985 betalade av de heltidsarbetande löntagarna i marginalskatt. , 1986, kommer av alla heltidsarbetande att betala mer än vad skatteöverenskommelsen syftade till. En fortsatt marginalskattesänkning kan lämpligen ske parallellt med införande av tudelningen. Skatteskalorna bör justeras så att den s. k. brytpunkten vid vilken maximalt i marginalskatt tas ut höjs till 6,5 basbelopp, , samt att det högsta uttaget på det s. k. tilläggsbeloppet blir fr. o. m. en beskattningsbar inkomst av tio basbelopp, . Därigenom sänks marginalskatterna ytterligare för många heltidsarbetande som modellen innehåller ett inflationsskydd av brytpunkterna. Skatteskalorna måste också inflationsskyddas. Då skatteskalorna är beslutade och regeringen har aviserat att återkomma med förslag till skatteskalor förutsätts att förslag till inflationsskydd läggs. I annat fall fortsätter inflationen att smygvägen höja skattetrycket, vilket principiellt är felaktigt. Nuvarande regler för erhållande av skattejämkning då inkomst efter skatt ej överstiger existensminimum måste ändras. Krav om att hemmavarande förälder måste anmäla sig som arbetssökande samt att barnen skall ställas i barnomsorgskö måste slopas. Dessutom bör nuvarande regler om att person som skall erhålla skattejämkning inte får äga någon som helst fast egendom ändras så att sådan jämkning kan erhållas även vid normalt villaboende. Mervärdeskattesystemet, momsen, bör förändras. Av fördelningspolitiska och principiella skäl bör momsen på maten differentieras. Det är orimligt att maten beskattas på samma sätt som övriga varor. För att kunna finansiera ett slopande av momsen på maten och undvika en del problem som kan uppstå vid ett direkt avskaffande av matmomsen bör denna moms avvecklas successivt. Kds menar att momsen bör avvecklas på s. k. baslivsmedel. Avgränsningen bör ske så att av livsmedelskonsumtionen blir föremål för sänkt moms. I ett första steg bör momsen på dessa varor sänkas vilket innebär minskade skatteintäkter på ca . För att kunna finansiera detta ökas momsen generellt på övriga varor. Detta skulle också medföra en positiv effekt på bytesbalans, eftersom de varor som får en momssänkning till största delen är inhemskt producerade varor, medan importandelen är mycket hög bland de varor som skulle beläggas med högre moms. En momssänkning på maten skulle dessutom säkerligen öka konsumtionen av jordbruksprodukter vilket förbättrar jordbrukarnas ekonomi och bidrar till att minska överskotten inom jordbruksnäringen. Yrkande i detta ärende framställs i separat motion. Av hälsoskäl bör skatterna på alkohol och tobak höjas i något högre takt än prisstegringstakten i genomsnitt. Erfarenheterna visar att prishöjningar minskar konsumtionen av alkohol och tobak. bör priserna på öl, vin, sprit och tobak höjas . En sådan höjning motsvarar drygt inflationen sedan förra gången tobaks- och alkoholskatten höjdes. Inkomst av arbete beskattas hårt i . En inkomstökning kan t. o. m. i vissa fall ge en marginalskatteeffekt på . Egnahem och aktier är förmögenheter som också beskattas hårt. Samma sak gäller sparande i bank. Att investera sin förmögenhet i konst, juveler och antikviteter är däremot skattemässigt gynnsamt. Liknande förhållande gäller för båtar. Kds menar därför att av rättvise- och fördelningspolitiska skäl bör en skatt på konst, antikviteter, juveler och båtar övervägas. Lämpligen kan skatten tas ut på försäkringsvärdet. En utredning bör tillsättas för att pröva frågan. De svenska arvsskatterna är betydligt högre än i övriga västliga industriländer. Ett arv som i belastas med en skatt på , beskattas i övriga nordiska länder med i genomsnitt . En annan skillnad mellan arvsskatterna i och många andra länder är avdragsreglerna. I exempelvis beskattas inte de första i ett arv, i är motsvarande siffra 40 000 Dmk, dvs. för makar och . Vid arv som består av värdepapper blir skattebördan ännu högre, då även kvarlåtenskapens latenta skatteskulder, såsom inkomstskatt på erhållen utdelning och - vid försäljning för att fördela arvet - realisationsskatt och aktieomsättningsskatt, tillkommer. Vid generationsskifte i småföretag får arvsskattereglerna en allvarlig effekt. Många arvingar tvingas sälja ut delar av företaget för att kunna betala arvsskatten. Det uppmärksammade är ett exempel på nuvarande arvsskattereglers absurda effekter medan generationsskiftesproblemen i småföretag är exempel på arvsskattereglernas negativa inverkan på företagandet. Regeringen har aviserat förslag till ändringar på området. Kds förväntar av regeringen att den lägger förslag som lindrar de höga och orimliga effekterna av nuvarande arvsskatteregler. I det sammanhanget bör också gåvoreglerna ses över då de utgår efter samma skalor som skatt på arv och den nuvarande gränsen för avdragsgill gåva på . Behovet är stort av att öka hushållssparande! i vårt land. Underskottet i bytesbalansen och behovet av att finansiera budgetunderskottet är exempel på detta. Införandet av skattesparandet, sedermera allemanssparande!, är försök till att öka sparandet. har allt fler hushåll försökt behålla sin konsumtionsstandard genom att minska sitt sparande, eller t. o. m. ta medel från sitt sparande, beroende på en period av sjunkande och stagnerande reallöner. Det är också viktigt att hushållen har en buffert av sparade medel för att klara tillfälliga påfrestningar i sin privatekonomi. Allemanssparandet är givetvis något positivt. Nackdelen är dock att sparandet styrs utanför banksektorn och till att finansiera statens budgetunderskott. Allemanssparandet bör därför kompletteras med en höjning av sparavdraget. Den beslutade höjningen av sparavdraget från . för ensamstående och . för makar till . för var och en är ingen rimlig kompensation för inflationen för den tid det gamla beloppet gällts. Sparande i aktier, premieobligationer, allemanssparande etc. har gynnsamma villkor gentemot vanligt banksparande. Därför är det rimligt att ett sparbelopp på ca . bör ha en skattefri avkastning. Kds förslag att införa progressiv utgiftsskatt bör också nämnas i sammanhanget då en sådan reform skulle radikalt förbättra sparandet eftersom ränteintäkter beskattas först när de konsumeras. är man berättigad till skattereduktion av den avgift som erlagts till fackförening. Eftersom underlaget har maximerats till . blir reduktionen högst . Av principiella skäl bör inte medlemsavgifter till intresseorganisationer berättiga till skattereduktion. Givetvis gäller detsamma arbetsgivares avgifter till sina organisationer varför även deras avdragsrätt bör avskaffas så att enhetlighet i avdragsreglerna mellan arbetsmarknadens parter uppstår. Fr. o. m. ersattes hyreshusavgiften av en fastighetsskatt. Förutom hyreshusägare berörs bl. a. alla landets småhusinnehavare. En rad tvivelaktiga effekter uppstår med den nya fastighetsskatten. Småhusägare som finansierat sina hus utan statliga lån och de som förvärvat ett äldre hus drabbas av den nya skatten. Även flerfamiljshus utan statliga lån blir ofta drabbade. Skatten infördes dessutom utan ordentlig utredning och remissbehandling. Kds har sedan fastighetsskatten infördes ansett den vara undermåligt genomarbetad, orättvis och byråkratisk. Fastighetsskatten bör därför avvecklas. Eftersom fastighetsskatten kommer att höjas i sitt sista steg fr. o. m. 1987 och beräknas inbringa nära är det lämpligt att nu frysa skatten på nuvarande nivå. bör den helt avskaffas. I samband med bostadskommitténs betänkande avser kds att i ett sammanhang pröva hela subventions- och skattefrågan för bostadssektorn. I Kds ekonomiska motion och i denna skattepolitiska motion förordas fortsatta marginalskattesänkningar och att fastighetsskatten fryses på nuvarande nivå och ej höjs enligt vad tidigare beslutat. Om Kds förslag att frysa fastighetsskatten på nuvarande nivå och sänka marginalskatterna vinner gehör finns det anledning att av fördelningspolitiska skäl något höja förmögenhetsbeskattningen så att tas in i ökade skatteintäkter genom en generell höjning av skattesatserna. Eftersom gränsen för beskattningsbar förmögenhet är . och lika för såväl ensamstående med barn eller utan barn som för makar med eller utan barn bör de ändras. I syfte att öka rättvisan mellan ensamstående, gifta makar och sammanboende bör gränsen för beskattningsbar förmögenhet ändras till förslagsvis: för gifta makar gemensamt, för gifta makar och hemmavarande barn som inte fyllt beskattningsåret om barnets till statlig inkomstskatt beskattningsbara inkomst uppgår till , för ensamstående med hemmavarande barn om barnets till statlig inkomstskatt beskattningsbara inkomst uppgår till . Behovet av att särbehandla förmögenhetsbeskattningen av kapital i mindre och medelstora företag beror på att majoriteten av företagen ägs eller kontrolleras av en eller ett fåtal personer som också i stor utsträckning är sysselsatta i företagen. Passiva delägare utanför familjekretsen förekommer endast i liten utsträckning. Ägarförhållandena är stabila och marknad för aktier och andelar i företagen saknas i stort sett. Det kapital som finns nedlagt i företagen är med hänsyn till dessa omständigheter i hög grad bundet i verksamheten och kan som regel inte frigöras utan att hela företaget avyttras. Situationen för ägare av företagen skiljer sig i detta avseende från vad som gäller för majoriteten av andra kapitalägare. Förmögenhetsskatten som är progressiv skall erläggas med inkomstbeskattade medel. För de som inte kan ta kapitalet i anspråk utan är hänvisade till löpande inkomster kan kapitalbeskattningen leda till mycket höga avkastningskrav. Förmögenhetsbeskattningen på arbetande kapital i små och medelstora företag förändrades till att tas upp av ett på ett speciellt sätt beräknat förmögenhetsvärde. Löneuttagen, inkl. socialavgifterna, för att enbart finansiera förmögenhetsskatten kan trots det bli så stora att möjligheterna till självfinansiering av investeringar minskar och soliditeten sjunker. Företagets förutsättningar att klara påfrestningar vid de återkommande lågkonjukturerna avtar. Jordbruksföretagen och småföretagens betydelse i glesbygden medför att denna reform är viktig också ur regionalpolitiska aspekter. Kds anser, inte minst med tanke på småföretagens nyckelroll för förnyelsen av svenskt näringsliv i stort, att förmögenhetsskatten på arbetande kapital i små och medelstora företag skall slopas helt fr.o.m. . F öretagsbeska 11 ningen Införandet av kollektiva löntagarfonder innebar att skatteuttaget från företagen ökade dels i form av en höjning av ATP-avgiften , dels genom införandet av en vinstdelningsskatt. I en särskild motion redovisas kds motiveringar till att avveckla de kollektiva löntagarfonderna. En avveckling av löntagarfonderna innebär därmed ett minskat skatteuttag från företagen. En successiv omläggning av beskattningen från produktionsfaktorn arbete till beskattning av råvaror, energi, maskiner och kapital i företagen bör utredas. En sådan omläggning av företagsbeskattningen skulle förbättra arbetskraftens konkurrenssituation gentemot andra produktionsfaktorer. Prismekanismerna skulle också styra företagen mot resurssnålare produktion. Skattebasen skulle breddas vid en sådan omläggning vilket skulle, vid samma totala skatteuttag, innebära relativt sett låga skattesatser. Kontrollproblemen och effekterna av brister i skattesystemen blir mycket kännbara när de når sådana höjder som exempelvis socialavgifterna i dagens läge. För att finansiera införandet av vårdlön i enlighet med vad som yrkats i familjepolitiska motionen föreslås en höjning av barnomsorgsavgiften . Eftersom ett införande av vårdlön, och kds övriga familjepolitiska åtgärder, innebär ett ekonomiskt stöd till dem som har det besvärligast ekonomiskt sett bör arbetsmarknadens parter ta hänsyn till denna höjning i avtalsförhandlingarna. I särskilda motioner föreslås en rad skattepolitiska åtgärder för att främja en bättre regional balans. Bensinskatten bör differentieras så att den blir förslagsvis lägre per liter i stödområde A, lägre i stödområde B och lägre i stödområde C. Därigenom kompenseras glesbygdsbefolkningen bättre för längre avstånd än vad nuvarande bilskattedifferentiering medger. Kds har också föreslagit en återbäring på elskatten till de vattenkraftsproducerande länen med per kWh som skall användas till att avveckla den inhemska energiproduktionen och främja sysselsättningen i dessa län. I en motion föreslås också att gränsen för skattebefrielse för bäroch svampplockning som inte sker yrkesmässigt skall höjas från nuvarande . Detta stimulerar till tillvaratagande av värdefulla naturresurser vilket kan bidra till ökad sysselsättning och förstärkta inkomster för befolkningen i skogslänen. Slutligen föreslås i den regionalpolitiska motionen att socialavgifterna sänks i stödområdena för att underlätta för näringslivet i dessa områden. Till skillnad från den statliga inkomstskatten är kommunalskatten proportionell. Det innebär att den slår relativt hårdare mot låginkomsttagare än mot höginkomsttagare. Detta blir ett allt större problem i takt med att kommunalskatterna stiger. En hög kommunalskatt innebär dessutom att man lättare kommer över brytpunkten i inkomstskattesystemet som maximerar marginalskatten till . De flesta högskattekommuner återfinns i glesbygden med genomsnittligt låga inkomster. Det innebär att en utjämning av kommunalskatterna är angeläget utifrån rättvise- och fördelningspolitisk synvinkel, men även med hänsyn till marginalskatteproblematiken. I kds ekonomiska motion skisseras en modell som innebär att kommunerna som kollektiv tar på sig ett större ansvar för kommunalskatteutjämningen, vilket innebär en solidarisk fördelning av skattekraften i landet. Givetvis skall utjämningen av kommunalskatterna baseras på de yttre faktorer som styr en kommuns skattekraft och inte på de politiska ambitionerna och servicenivån kommunen själv valt. Med hänvisning till vad som ovan anförs hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till att ersätta nuvarande statliga inkomstbeskattning med en statlig progressiv utgiftsskatt, 2. att , i avvaktan på en progressiv utgiftsskatt, hos regeringen begär förslag till tudelning av inkomsten vid beskattningen i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att hos regeringen begär förslag till marginalskattesänkningar i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att hos regeringen begär en utredning angående en omläggning av beskattningen från produktionsfaktorn arbete till beskattning av råvaror, energi, maskiner och kapital i enlighet med vad som anförs i motionen, 5. att hos regeringen begär förslag till höjning av skatten på spritdrycker, vin, starköl och öl samt tobak från så att priserna stiger , 6. att beslutar att fastighetsskatten ej höjs fr. o. m. 1987 som tidigare beslutat, 7. att beslutar att förmögenhetsskatten höjs med genom en generell uppräkning av skattesatserna, 8. att hos regeringen begär förslag till ändring av gränsen för förmögenhetsskatt enligt vad som anförs i motionen, 9. att beslutar att upphäva lagen om skattereduktion för fackföreningsavgift, 10. att hos regeringen begär förslag om den skattemässiga behandlingen av arbetsgivares avgifter till sina partsorganisationer i syfte att uppnå likställighet mellan arbetsgivare och arbetstagare, [11. att hos regeringen begär förslag till ändring av reglerna för skatteutjämning enligt vad som anförs i motionen,1] 12. att hos regeringen begär en omedelbar översyn av arvs- och gåvoskattereglerna i syfte att lindra dess negativa effekter i enlighet med vad som anförs i motionen, [13. att beslutar att höja barnomsorgsavgiften för att finansiera införande av vårdlön i enlighet med vad som anförs i motion 1985/86:So606 av ,2] 14. att hos regeringen begär förslag om avskaffande av förmögenhetsbeskattningen på arbetande kapital i små och medelstora företag i enlighet med vad som anförs i motionen. ' 1985186: Fi308. 21985/86:So626.