mot · G902Sk351 · 1986-01-27 00:00:00 — m. fl. (m) Småföretagarnas situation 1985/86 Sk351-355 Småföretagarna och deras företag spelar en betydelsefull roll i den svenska ekonomin. Utan deras insatser skulle inte kunnat bli dagens tekniskt avancerade välfärdssamhälle. Det går inte att generellt beskriva den svenske småföretagaren. Det finns småföretagare i praktiskt taget alla branscher och yrken. Vi finner småföretagare i alla åldrar- ungdomar som själva har skaffat sig sitt första jobb och äldre människor som passerat den formella pensionsåldern. Det finns många småföretagare som har lång och krävande utbildning bakom sig, medan andra skaffat sig kunskaper och erfarenheter genom sitt eget förvärvsarbete. Trots att småföretagarna är en heterogen grupp förenas de alla av en vilja att själva ta ansvar för och påverka sin situation. De har ofta valt att ta avsevärda ekonomiska risker och offra mycket tid för att bli sina egna - för att förverkliga sina egna idéer. Personer som lockas att driva sitt eget företag är också i hög grad innovativa och kreativa. Svenskt näringsliv har hämtat mycket värdefullt från denna grupp människor. Det låter som en självklarhet att alla företag varit små, men när man betänker namn som de , , , och inser man hur viktigt det är att också har en näringsmiljö som tillåter nya företag och idéer att slå rot och växa. framtida utvecklingsmöjligheter avgörs till stor del av hur vi behandlar dem som vill satsa på att i företagets form förverkliga sina idéer. I den s. k. vänstervågens efterdyningar framställdes företagare ofta i negativ dager i massmedia och av samhällsdebattörer. om inte alla såg företagaren som en representant för "kapitalistisk utsugning och en imperialistisk världsordning, betraktades han åtminstone som en potentiell skattefuskare som förtjänade misstänksamhet. I den socialdemokratiska näringspolitiken hade då de små företagen en ringa roll. De sågs närmast som ett otidsenligt inslag. Det var naturligt att förespråka både ett skattesystem och en lönepolitik som ledde till att små företag konkurrerades ut. Socialdemokraterna ville i stället skapa nya arbetsmöjligheter i stora rationella företag - gärna statsägda. har pendeln svängt. Både massmedia och allmänhet är medvetna om småföretagens stora betydelse för välstånd. m. socialdemokratiska industriministrar det lämpligt med hyllningstal till småföretagen. 1 1985186.3 sami. Men dess värre har inte socialdemokraternas senkomna erkännande av småföretagens betydelse inneburit att de också insett att de allra flesta av dessa företag leds och ägs av en enskild människa - en företagare. Hon eller han måste få en inspirerande miljö att arbeta i. Det går inte att skilja mellan ett småföretag och dess ägare. Ägaren är en vanlig människa som vill ha en rimlig kompensation för den risk och alla de uppoffringar som hon eller han måste göra. Den ofta långa arbetsdagen skall kunna ägnas åt företaget - inte åt att tillfredsställa byråkrater. Företagaren vill kunna höja sin levnadsstandard när företaget går bra. Han eller hon vill också kunna ordna så att företaget kan förbli i familjens ägo även i nästa generation. Företagaren vill också känna tryggheten av att kunna förstå de regler och lagar som reglerar företagets verksamhet. Lagstiftning och ekonomisk politik tar inte tillräcklig hänsyn till småföretagarnas situation. Det är nödvändigt att vidta åtgärder som underlättar för småföretagen och företagarna. Det är viktigt - inte för att slå vakt om något gruppintresse - att hjälpa småföretagaren som person. Det är nödvändigt att stärka den svenska ekonomin, och därmed hela befolkningen. Fler småföretag är bra för . Om långsiktigt skall kunna upprätthålla sitt välstånd kräver det ett flexibelt och initiativrikt näringsliv - då är småföretagen nödvändiga. Många av de problem som möter småföretagen är desamma som näringslivet över huvud taget möter. Det är nödvändigt att den allmänna näringspolitiken ger goda förutsättningar för småföretagen. I motion 1985/86:N216 om näringspolitik har vi redovisat inriktningen på vår näringspolitik. För småföretagarna finns det emellertid också vissa speciella problem företagens kapitaluppbyggnad, generationsskiften och offentliga regleringar. Kapitaluppbyggnaden i de svenska småföretagen är otillräcklig. Företag med lågt eget kapital blir mindre stabila och råkar snabbt i finansiella problem vid minskad lönsamhet. Orsakerna bakom den dåliga kapitaluppbyggnaden står till stor del att finna i skattesystemet. Ett utmärkande drag för den svenska företagsbeskattningen är att det i många fall går att bygga upp obeskattade reserver. Emellertid finns det väldigt många småföretag, främst i tjänstesektorn, som inte kan dra nytta av dessa möjligheter. Även för företag med obeskattade reserver är det dyrbart att omvandla dessa till beskattade. Särskilda problem föreligger för alla dem som driver sina företag som enskild firma eller handelsbolag. och att föreaget går i arv från en generation till en annan är en del av småföretagarkulturen. Många vill lämna sina arvingar inte bara en summa pengar utan också ansvaret för det företag som ofta är resultatet av många års hårt arbete. Trots de lättnadsregler som finns är arvsskatten så hög att de ekonomiska förutsättningarna för att barnen skall kunna ärva föräldrarnas företag förstörs. har i flera avseenden den högsta arvsskatten i västvärlden. De samlade effekterna av det svenska skattesystemet innebär att även till synes förmånliga skatteregler får orimliga effekter. Visserligen kan man ibland minska skattekostnaden genom s. k. skatteplanering. Skatteplanering innebär emellertid att man gör något som egentligen inte är ekonomiskt motiverat, men som på grund av skattesystemet är fördelaktigt. 2.3 Reglering och byråkrati Ingen kan med säkerhet säga hur många sidor lagtext som berör småföretagen . Naturligtvis kommer ingen någonsin i kontakt med mer än en mindre del av detta. Likväl utgör ofta den samlade mängden regler ett problem för företagaren. Ofta upplever företagaren på fabriksgolvet att lagarna skapas av personer som inte förstår hur företagen arbetar. Det finns också exempel på att bestämmelser fortfarande gäller, trots att de inte längre tjänar det ursprungliga syftet. Ett speciellt problem är den enskilda företagarens ställning vid konflikter med skattemyndigheterna. Dessa har fått förstärkta resurser och stöd av nya lagar. Ofta har maktmedlen brukats på sätt som inneburit tragedier för enskilda individer. Statens starka ställning ställer också många företagare i en omöjlig situation. Även när de har rätt har många inte råd att skaffa sig rätt. måste även de som har friats i skattemål betala sina omkostnader själva. 3 Småföretagens roll på arbetsmarknaden Småföretagen spelar en mycket viktig roll på arbetsmarknaden. sysselsätts över ca en miljon personer i privata företag med färre än 200 anställda. På många orter dominerar de små företagen arbetsmarknaden. Det är naturligt att dessa i många avseende påverkar situationen på arbetsmarknaden. Det är därför nödvändigt att arbetsmarknadspolitiken i större utsträckning tar hänsyn till förhållandena i de små företagen. 3.1 Småföretagen källa till sysselsättningsökning Det är i de små företagen som sysselsättningen kan öka. växte de svenska storföretagen som många små företag konkurrerades ut. är förhållandet annorlunda. Storföretag som agerar på internationella marknader har på grund av det höga svenska löneläget tvingats att rationalisera. Deras produktion blir mindre personalintensiv. ökar efterfrågan på personlig service. De privata företagen svarar för en viktig del av denna och bör kunna svara för en betydligt större andel. Nya små tjänsteföretag kan därför förväntas skapa många nya arbetsplatser - detta visar inte minst utvecklingen i , där tjänstesektorn är mycket större än i . Även de små tillverkningsföretagen kan bli mera konkurrenskraftiga med hjälp av ny teknik. Visserligen kräver denna ofta stora investeringar, men utvecklingen av bl. a. nya flexibla tillverkningssystem som tillåter specialiserad produktion i små serier öppnar nya möjligheter för små företag. Datatekniken kan också göra det lättare för små företag att konstruera, tillverka och marknadsföra sina produkter. För att möjliggöra en expansion av antalet sysselsatta i småföretagen krävs emellertid att den nuvarande politiken förändras i många avseenden. Den bristfälliga praktiska yrkesutbildningen vid våra gymnasieskolor har länge varit ett problem för många mindre företag - de har helt enkelt inte kunnat rekrytera nya anställda. De som lämnat gymnasieskolans yrkeslinjer har haft för dåliga kunskaper för att kunna falla in i företagets arbete. Förhållandena i skolan och arbetslivet skiljer sig också i många viktiga avseenden, vilket lett till anpassningsproblem. Dessutom har det höga löneläget för ungdomar lett till att det ställt sig för dyrt för företagen att anställa någon som de måste lägga både tid och pengar på att utbilda. Därför finns det brist på arbetskraft, som det finns arbetslösa ungdomar. 4 Förbättra företagarnas situation Det finns inga patentmediciner för hur småföretagens arbetsvillkor skall kunna förbättras. Vi föreslår därför förändringar på en rad områden. Dessa finns utförligt motiverade i olika motioner. De förslag som har speciell betydelse för småföretagen redovisas kortfattat nedan. har världens högsta skattetryck. Det är givet att detta också måste få konsekvenser för svensk ekonomi. som skatter och offentliga utgifter under ständigt har stigit har den ekonomiska tillväxten avtagit. Seriösa företagare har hårt drabbats av det höga skattetrycket, som svart och grå verksamhet har vuxit sig starkare. Skall hederliga småföretagare på kunna klara sig är det nödvändigt att det totala skattetrycket sänks. De moderata skattesänkningsförslagen redovisas i detalj i motion 1985/86:Sk279 (skattepolitiken). De svenska marginalskattesatserna i normala och höga inkomstlägen är högre än i alla andra länder. Resultatet är inflationsdrivande, besvärliga avtalsrörelser och en minskad arbetsvilja hos både företagare och anställda. Ordentliga marginalskattesänkningar skulle ge flera positiva effekter för den svenska ekonomin - även statens skatteinkomster skulle stiga som ett resultat av de ökade ekonomiska aktiviteterna. Marginalskatten bör för inkomsttagare i normala inkomstlägen uppgå till och för de högst avlönade ej överstiga . Ett kvarvarande resultat av den underbara natten mellan socialdemokraterna, och är avdragsbegränsningen. Detta drabbar nyföretagandet hårt, eftersom det inte är möjligt att göra avdrag för förluster i en inkomstkälla mot inkomster i en annan. Även för många andra är avdragsbegränsningen starkt negativ. Den bör därför avskaffas. har den högsta förmögenhetsbeskattningen bland . Redan från en förmögenhet på . För större förmögenheter ökar den till . Förmögenhetsskatten utgör en extra skatt på kapitalavkastning och accentueras av att den måste betalas med beskattade medel, dvs. en företagare måste först betala inkomstskatt och arbetsgivaravgift på det belopp som hon eller han behöver för att betala förmögenhetsskatt. Skatten är ett speciellt problem för personer som har förmögenhetsobjekt med låg eller ingen direkt avkastning, som t. ex. mindre företagare. Trots ett högt substansvärde kan avkastningen vara i det närmaste obefintlig. Den s. k. 30-procentsregeln, som infördes , är otillräcklig. Höjda substansvärden och höjda förmögenhetsskattesatser gör skatten till ett växande problem. Många tvingas därför att sälja sina företag för att ha råd att betala skatten. Att betala skatter genom ökat löneuttag leder normalt till absurt höga löner. Vi föreslår att arbetande kapital i mindre och medelstora företag undantas från förmögenhetsbeskattning. Skattesatserna för förmögenhetsbeskattning bör sänkas till i första hand den nivå som gällde före de socialdemokratiska skärpningarna efter 1982. bör alla mindre förmögenheter undantas och skatten vara proportionell och ej progressiv. Aktier bör endast upptas till av marknadsvärdet. Sambeskattningen av förmögenhet bör avskaffas. Från moderat sida har vi länge understrukit att dubbelbeskattningen av aktieutdelningar bör avskaffas. låses vinstmedlen in i företag. Det är väsentligt att dubbelbeskattningen av aktieutdelningar elimineras för samtliga företag. I avvaktan på att dubbelbeskattningen slutligt avskaffas bör den tidigare gällande lindringen för utdelningar på mindre aktieinnehav återinföras fr. o. m. infördes en lättnadsregel som innebär att icke börsnoterade företag får göra avdrag på av det utdelade beloppet, dock ej mer än vad som motsvarar av aktiekapitalet eller . I avvaktan på att dubbelbeskattningen slutligt avskaffats föreslår vi att 15-procentsgränsen höjs. motsvarar en alltför låg avkastning med hänsyn till risktagandet och till att många bolag har ett lågt aktiekapital i förhållande till sitt substansvärde. En av de negativa effekterna av löntagarfonderna är den absurda vinstdelningsskatten, som även många företag som går med förlust tvingas betala. Under de två föregående åren har företagen i viss mån kunnat undvika vinstdelningsskatten genom omdisponeringar och avskrivningar, men kan man förvänta sig att skattebelastningen på företagen kommer att öka kraftigt. Vinstdelningsskatten försvårar också sammanslagningar och omstruktureringar. Dessutom belastas alla företag med den extra arbetsgivaravgiften. Vi har i motion 1985/86:Fi201 (om löntagarfondernas avskaffande) föreslagit ett avskaffande av löntagarfonderna och skatteuttagen till dessa. Fastighetsskatten utgör ett exempel på den socialdemokratiska skattehöjarmentaliteten. Många företag drabbas av den här skatten, som även belastar företagsekonomiskt olönsamma fastighetsinnehav. I motion 1985/86:Sk279 föreslår vi att fastighetsskatten avskaffas. 4.1.7 Sänkt arvs-och gåvoskatt har trolien världens högsta arvs- och gåvoskattesatser. Detta har bl. a. lett till att flera stora företagsägare har flyttat från . Även företagare i liten skala upplever arvsskatterna som ett stort problem. För att ett familjeföretag skall kunna övergå från en generation till en annan krävs ofta en komplicerad och dyrbar skatteplanering. I allt fler fall bedömer företagaren att det är nödvändigt att sälja företaget till utomstående intressenter. På så sätt övergår företag från att vara familjeägda till att bli dotterbolag till storföretag eller en del av ett investmentbolags tillgångar. Arvs- och gåvoskattesatserna bör sänkas till den nivå de hade före den socialdemokratiska skärpningen val. bör de sänkas till åtminstone den nivå som gäller i våra nordiska grannländer. De skattefria beloppen som kan mottas i arv utan att arvsskatt utgår bör höjas och indexregleras. Aktier bör värderas till av marknadsvärdet för att ta hänsyn till den latenta skatteskulden. bör värderas till . Gåvoskatten är kopplad till reglerna för arvsskatt, men det finns uppenbara brister i den nödvändiga samordningen mellan dessa Det bör t. ex. vara möjligt för en företagare att successivt skänka bort sitt företag till sina arvingar på samman villkor som skulle gälla vid arv. Även andra åtgärder för att underlätta arvsskifte kan vara positiva för företagen. a. bör man undersöka om man inte i samband med generationsskifte kan medge undantag från förbudet att förvärva företagets egna aktier. Vidare bör man överväga om förbudet mot att låna i det egna företaget borde kunna hävas i samma syfte. Dessa åtgärder skulle innebära att det eventuellt fria kapitalet i företaget skulle kunna underlätta generationsväxlingen. Sådana förfaranden måste naturligtvis ske på sätt som tar vederbörlig hänsyn bl. a. till borgenärer och anställda. Regeringen bör återkomma till med förslag i enlighet med ovanstående riktlinjer. Det är nödvändigt att radikalt minska det krångel och den byråkrati som vanliga småföretag utsätts för. En av de viktigaste orsakerna till den växande byråkratin är att det höga skattetrycket framtvingat en omfattande kontrollapparat både för skatteindrivning och för kontroll av de - genom skatterna nödvändiga- bidragen. En politik som baseras på sänkt skattetryck och ökad valfrihet för de enskilda individerna kommer att ha positiva effekter för småföretagen, bl. a. genom att en del av den nuvarande byråkratin och krånglet kan avvecklas. styrs företagarna av ett mycket stort antal lagar och bestämmelser. Många av dessa bestämmelser är onödigt krångligt utformade och ett antal är helt enkelt onödiga. bör inte besluta om nya reglerande bestämmelser om det inte klart framgår att fördelarna verkligen är större än nackdelarna med de samlade kostnaderna. Grundlagens bestämmelser i 3 kap. 2 §, som föreskriver att propositioner skall innehålla redovisning av framtida kostnader, måste enligt vår mening tolkas så att man måste göra en ordentlig analys av alla kostnader, så att det blir möjligt att väga dessa mot avsedda fördelar. bör göra ett uttalande av denna innebörd. Vad som i går under namnet legislation bör i vissa fall kunna tillämpas. Redan när en viss regel tillkommer föreskrivs att denna endast skall gälla under ett bestämt antal år. På detta sätt framtvingas automatiskt en ny prövning av bestämmelsernas lämplighet. Genom dessa metoder bör antalet nya lagar minska, men det är också mycket angeläget att minska antalet gällande regler. Regeringen bör därför i budgetdirektiven föreskriva att myndigheterna skall presentera förslag till regler och bestämmelser som kan avskaffas inom deras ansvarsområden. Man bör dock vara särskilt uppmärksam på att avregleringen inte blir till en omreglering, dvs. att motsvarande bestämmelser tas in i andra regelverk. Avreglering får inte resultera i kraftigt ökade kostnader eller minskat integritetsskydd. Reformer som höjer skatteuttaget och minskar medborgar nas integritetsskydd får inte heller framställas som minskad byråkrati. En framgångsrik avregleringsverksamhet leder till betydande samhällsbesparingar. Det är en viktig uppgift för att kritiskt granska gällande bestämmeler och rutiner. Detta kräver att RRV självständigt kan utföra sin kontroll. Företag och företagare är skyldiga att lämna en lång rad uppgifter till olika myndigheter. Det mest besvärliga är oftast företagsdeklarationen. Det är väsentligt att de ansträngningar som görs i syfte att skapa nya beskattningsformer för företagare med egen firma inte resulterar i att kraven på bokföringsuppgifter i samband med deklarationen blir omöjliga att klara. En stor del av de uppgifter SCB samlar in för statistikproduktion samlas in genom totalundersökningar, där alla åläggs lämna uppgifter. är detta uppgiftslämnande betydligt mer betungande för de små företagen företag som oftast saknar väl utvecklade administrativa rutiner. Resultatet blir ofta att kvaliteten på de lämnade uppgifterna blir mycket låg. Det är därför väsentligt att SCB i större utsträckning försöker använda sig av enkätundersökningar för sin statistikproduktion. Man måste också allvarligt pröva vilka statistikuppgifter som har ett sådant värde att det är nödvändigt att fortsätta produktionen. 4.2.3 Minska krånglet för enmansföretagaren I syfte att undanröja möjligheter till skattefusk har en rad långtgående regler införts. Det är självklart att kostnader för privat konsumtion inte skall kunna omvandlas till kostnader för företaget, men regelverken har blivit alltför komplicerade och detaljerade. Reglerna för fåmansföretag bör därför ses över i syfte att mjukas upp. Ett exempel är anvisningar att i ett fåmansföretag endast en av ägarna skall beskattas som självständig inkomsttagare. 4.3.1 Större rättstrygghet i skattemål En företagare som blir förmål för skattemyndigheternas misstankar kan, även om han skulle komma att helt frias av domstol, drabbas av mycket höga kostnader. utgår nämligen ingen ersättning för de kostnder en tilltalad har ådragit sig i samband med skatteprocessen. Detta är oacceptabelt. I motion 1985/86:Sk501 föreslås att detta ändras. I samma motion föreslås också att generalklausulen, bevissäkringslagen och angiverilagan avskaffas. Skattesekretessen bör förbättras och handläggningstiden för skattemål måste minska. Hjortberg-fallet har aktualiserat att enskilda företagare, under i det närmaste rättslösa förhållanden, kan åläggas att betala andra personers skatteskulder. Tack vare massmedias intensiva bevakning av Hjortberg-fallet ledde det till en friande dom. Dess värre finns det hundratals liknande fall där företagare tvingas betala skatter och avgifter till personer som fullgjort uppdrag för dem. De nuvarande oklarheterna innebär ett allvarligt hinder för enmansföretagare att konkurrera med större företag om arbetsuppgifter. Arbetstagarbegreppen i arbetsrättslig lagstiftning, skattelagstiftning och socialförsäkringslagstiftning är inte samordnade. Det måste ske . 4.3.3 Reformera den arbetsrättsliga lagstiftningen Den arbetsrättsliga lagstiftningen är till stor del utformad med hänsyn till förhållandena i storföretag. Det innebär att företagsledarna i mindre företag ofta utsätts för krav som varken han eller hans anställda finner rimliga. Det är nödvändigt att man i den arbetsrättsliga lagstiftningen i större utsträckning tar hänsyn till de små företagens förhållanden. I motion 1985/86:A748 (om arbetsrätt) föreslår vi ett antal förändringar, av vilka några kortfattat redovisas nedan. o Den negativa föreningsrätten måste garanteras. Arbetstagares och arbetsgivares rätt att stå utanför och utträda ur en facklig organisation skall skrivas in i MBL och bör möjligt grundlagsskyddas. o Arbetsgivarens förhandlings- och informationsrätt enligt MBL bör alltid gälla gentemot företrädare för de anställda som arbetar på arbetsplatsen. Dessa skall emellertid ha rätt att bli biträdda av fackliga ombudsmän om så önskas. o Böterna vid olovliga strejker måste stå i relation till de konsekvenser aktionen får. Därför bör den s. k. tvåhundrakronorsregeln avskaffas, o Förbud mot blockad av enmansföretag bör införas, o Den fackliga vetorätten vid entreprenadavtal bör avskaffas, o Anställning vid arbetstoppar och säsongsanställning skall kunna vara upp . o Generell rätt till provanställningar upp bör införas. 0 Arbetstidslagen bör revideras. Sammanlagt kommer dessa åtgärder att förenkla arbetsvillkoren för de mindre företagen och öka deras flexibilitet. 4.3.4 Konkurrens på lika villkor utsätts många mindre företag för konkurrens från kommunalägda företag. Under hänvisning till att man behöver trygga tillgången på jobb har flera kommuner blivit ägare till ett antal tillverkningsföretag. Det är normalt ingen uppgift att driva vinstsyftande företag. I många fall har detta också slagits fast av domstolar. Men det har vid ett flertal tillfällen inträffat att kommuner satt sig över domstolsbeslut. Om en domstol har upphävt ett kommunalt beslut skall kommunen ändra beslutet utan onödigt dröjsmål. Några rättsmedel genom vilka kommunen kan tvingas att vidta åtgärder för att rätta verkställt beslut finns inte i kommunallagen. Möjligheten till rättelse är beroende på kommunens goda vilja. Det kan självfallet inte accepteras att offentliga organ negligerar lagar eller domstolsavgöranden. Vi menar därför att det är nödvändigt att åtgärder vidtas för att hindra kommuner att nonchalera lag och domstolsavgöranden. Kommunerna bör avveckla sitt ägarengagemang i vanliga företag. Det är också viktigt att kommunerna lämnar olika kommunala uppgifter på entreprenad. Det skulle främja tillkomsten av vitala små serviceföretag. Många mindre företag utsätts för hård konkurrens från Samhällsföretag. Företagen inom har en viktig uppgift i att ge arbete åt handikappade och får därför stora statsbidrag. Det är viktigt att Samhällsföretags prissättning utformas så att statsbidragen inte används för att konkurrera ut enskilda småföretag. 4.4 Fler ungdomar till företagen 4.4.1 Förbättrad praktisk yrkesutbildning Den praktiska yrkesutbildningen bör till stor del ske ute i företagen inom ramen för ett modernt lärlingssystem.