mot · G902So614 · 1986-01-24 00:00:00 — Den pedagogiska verksamheten skall hos barnen befästa grunduppfattningen att alla har lika värde samt rätt till självbestämmande och integritet. Förutom ovan angivna riktlinjer för vad ett pedagogiskt program skall innehålla bör det också slås fast att samma krav på allsidighet och objektivitet som gäller för också skall gälla i den kommunala förskolan. Föräldrar skall med fullt förtroende kunna skicka sina barn till förskolan. Man måste ta hänsyn till att föräldrarna har olika uppfattningar om hur känsliga frågor skall presenteras för barnen. Personalen skall vinnlägga sig om att inte utsätta barnen för ensidiga värderingar i frågor där föräldrar kan ha olika uppfattningar. Det har i förskolan använts utbildningsmaterial som sanktionerats av men som enligt vår uppfattning inte uppfyller dessa krav, t. ex. Världen i förskolan och Barnens kärleksliv. Nej till (s)-mål om föräldraförsäkringen I samband med ett barns födelse kan man få föräldrapenning, som betalas ut till endera av föräldrarna. Hel föräldrapenning är lika stor som den sjukpenning som erhålls vid sjukdom och betalas ut . är föräldrapenningen lika stor som den s. k. garantinivån, . Den som inte är sjukpenningsplacerad eller har mycket låg sjukpenning erhåller garantibeloppet . under alla de . För att få föräldrapenning enligt sjukpenningsnivån måste man ha varit sjukpenningsplacerad över garantinivån i minst innan barnet beräknas födas. Detta innebär att många föräldrar som fortfarande studerar eller inte har (fått) arbete vid graviditetens början endast får garantibeloppet. Reglerna innebär vidare att föräldrar som väntar ny nedkomst innan det första barnet blir , får den föräldrapenning de hade för det första barnet även om de inte hunnit arbeta eller arbetat i samma utsträckning som tidigare emellan barnen. Föräldrapenningen varierar mellan som lägst . och som högst . och kan vara en av många bidragande orsaker till att många föräldrar skjuter på graviditeten tills de fått ett heltidsarbete eller går upp från deltid till heltid då ett barn väntas. Socialdemokraterna har förklarat att de när utrymme finns målet förskola för alla barn är prioriterat avser att utvidga föräldraförsäkringen enligt inkomstbortfallsprincipen till . Detta skulle innebära att de brister som vidlåder nuvarande regler skulle förstärkas och att stora orättvisor skulle kunna uppstå. Föräldrapenningen skulle då med priser kunna variera mellan som lägst . och som högst nära . Föräldrar som inte är inne i systemet genom att ha ett bra jobb med hygglig lön vid första graviditeten skulle komma i en orimligt dålig situation i jämförelse med andra föräldrar. Reglerna skulle långt mer än styra familjernas beslut och planering oavsett deras verkliga önskemål. Vi motsätter oss därför bestämt en sådan utbyggnad av föräldraförsäkringen. Reglerna för föräldraförsäkringen kräver också att den förälder som uppbär föräldrapenningen avhåller sig från förvärvsarbete. En utbyggnad av försäkringen skulle därför inte hjälpa dem som av olika skäl måste återta sitt förvärvsarbete att betala den barnomsorg som då behövs. Föräldrapenningen under barnets följer automatiskt löneutvecklingen för den som är sjukförsäkrad för . Övriga uppbär som nämnts endast det s. k. garantibeloppet som från uppgår till . Garantibeloppet betalas också ut under tionde t. o. m. tolfte försäkringsmånaden oavsett tidigare inkomst. Som tidigare nämnts har garantibeloppet trots uppräkningen kraftigt urholkats. De i detta avseende sämst ställda familjerna, ofta flerbarnsfamiljer eller familjer där mödrarna tidigare studerat eller av annan anledning inte haft förvärvsarbete, har därigenom ytterligare sackat efter övriga barnfamiljer, vilket medför att allt fler småbarnsfamiljer kan få svårigheter att själva ta hand om sina barn under deras första levnadsår. För att garantibeloppets värde skall återställas behöver det höjas till ca . Vi finnér det självklart att de sämst ställda inte skall tillåtas få en försämrad situation och föreslår därför en uppräkning av garantibeloppet till . I en annan moderat motion föreslås att man inte minst på grund av den oroande utvecklingen på det familjepolitiska området skall pröva förutsättningarna för att som i många andra länder för barnens bästa grundlagsfästa föräldrarätten och att regeringen bör ges i uppdrag att skyndsamt låta utreda denna fråga. Också de konsekvensändringar som skulle erfordras i annan lagstiftning bör utredas. Vi är givetvis medvetna om att det finns fall då barnen riskerar att fara illa och där avsteg måste göras från grundprincipen om föräldrarnas rätt att bestämma över sina barns vård och fostran. Detta skall i så fall regleras i särskild författning, t. ex. inom ramen för reglerna i Lag om vård av unga (LVU). Goda hälsoförhållanden för barn och personal Från sakkunnigt läkarhåll har redovisats forskningsresultat som visar att många barn far illa vid daghemsvistelse beroende på infektionsriskerna för vissa barn. Uppgifter har också kommit fram som tyder på att risken för missfall bland gravida kvinnor som arbetar på daghem kan vara oroväckande stor. Enligt läkaruppgifter har inte barn möjlighet att med sitt immunförsvar klara av smittorisken i samband med vistelse tillsammans med många andra barn. Infektionerna kan ta sig uttryck i lunginflammationer, luftvägsinfektioner, öroninfektioner m. m. Det har också framkommit att eftersom de mindre barnen inte hunnit bygga upp sitt immunförsvar riskerar dessa barn bestående skador. Upprepade övreluftvägsinfektioner och feberperioder under spädbarnsåren synes också spela roll för utvecklingen av allergi och framför allt astma. En genomgripande sammanställning och undersökning bör enligt vår mening göras beträffande infektionsrisker vid olika former av institutionsvistelse för barn liksom personal. bör orsakerna till den stora personalomsättningen i vissa daghem också undersökas. Skyndsam ändring av existensminimireglerna Sorn vi tidigare visat är existensminimireglerna ingen långsiktig lösning på barnfamiljernas problem beroende på att de vid stigande inkomst ger upphov till skatteuttag på i princip i mycket breda inkomstskikt till dess det extra avdraget för existensminimum är helt avtrappat. I avvaktan på att full hänsyn tas till barnfamiljernas lägre skatteförmåga krävs emellertid förändring av dessa regler. Med hänvisning till förarbetena till reglerna om existensminimum har flerbarnsfamiljerna som bor i eget småhus om än högt belånat mestadels vägrats rätt till avdrag för existensminimum trots att de inte når upp till denna nivå. Endast om huset är av ytterst enkel beskaffenhet så enkelt att det är mindre lämpligt för barnfamiljer att bo i medges avdrag. Detta innebär att flerbarnsfamiljer, som oftare än andra hushåll bor i småhus, normalt utestängs från möjligheterna att få sin alltför höga skatt nedsatt. Flerbarnsfamiljer med hemarbetande förälder vägras mestadels rätt till existensminimum, om föräldern frivilligt avstår från förvärvsarbete. Enligt vår uppfattning är denna inställning en rest av den föråldrade uppfattningen att egen vård av barn inte är något arbete. Vården av t. ex. tre barn på daghem kostar ca . Förhållandevis få förvärvsarbeten betalas lika högt. Av existensminimireglerna bör därför klart framgå att vård av egna barn skall jämställas med motsvarande förvärvsarbete. Slutligen har fråga uppkommit om barntillsynskostnader får beaktas vid tillämpningen av existensminimum. Kostnader för inkomstens förvärvande synes få beaktas om de är avdragsgilla vid beskattningen som t. ex. resor till och från arbetet. Barntillsynskostnader är som nämnts inte avdragsgilla. Detta innebär att om t. ex. mamman i en flerbarnsfamilj med existensminimiavdrag tar förvärvsarbete så kan familjens ekonomi efter skatt, bortfallande bostadsbidrag och barntillsynskostnader t. o. m. bli ännu sämre . Existensminimireglerna måste därför ändras så att det klart framgår att de också får tillämpas o vid boende i eget hem av normal beskaffenhet, o om en förälder själv vårdar familjens barn, o så att också nödvändiga barntillsynskostnader beaktas. Barnbidragen och flerbarnstilläggen inräknas inte i existensminiminormerna. Den standard som normerna medger påverkas därför av om dessa bidrag urholkas eller realt förbättras. Vi anser därför att normerna bör justeras så att också barnbidrag och flerbarnstillägg räknas som inkomst. En differentiering bör vidare göras mellan små barn och äldre barn. Ensamföräldrars ekonomiska förhållanden varierar mycket kraftigt. visade i betänkandet Ensamföräldrar och deras barn, SOU 1983:51, att de ensamboende föräldrarna och deras barn mestadels har en svag situation. Var femte barnfamilj är ett hushåll med en ensamstående vårdnadshavare. I drygt var tionde barnfamilj sambor vårdnadshavaren med någon annan än barnets andre förälder. En fjärdedel av alla barn lever tillsammans med endast den ena av sina båda föräldrar. I barnfamiljer med ensamstående vårdnadshavare är av vårdnadshavarna kvinnor med i regel förhållandevis låga löner. Ensamboende vårdnadshavare har en mer utsatt situation än samboende. De har ofta sämre ekonomiska förutsättningar och sämre ekonomisk trygghet än samboende. De har mindre tid för samvaro med barnen och de är mer beroende av barnomsorg. Trots att valfriheten och tryggheten för särskilt de ensamboende vårdnadshavarna och deras barn är ringa föreslog kommittén åtgärder som ytterligare skulle försämra deras situation, nämligen att skattelättnader som förvärvsavdrag och skattereduktion skall slopas och ersättas av ett ökat bidragsberoende. Regeringen har också genomdrivit ett slopande av förvärvsavdraget. föreslog också att den redan begränsade rätten till avdrag för underhållsbidrag skulle bort. Liknande förslag har lagts av skatteförenklingskommittén. Avdraget för underhållsbidrag utgår med högst . per barn medan underhållsbidrag normalt fastställs till bortåt . eller mer för varje barn och år. (Bidragsförskottet som garanteras barn med underhållsbidrag uppgår 1986 till .) Kommitténs förslag skulle leda till att man ytterligare försvårade för en underhållsskyldig att bidra till sina barns försörjning vilket också skulle urholka inställningen att båda föräldrarna har ansvar för barnen. Vi tar bestämt avstånd från förslagen. De förslag som läggs fram i denna motion är däremot alla ägnade att underlätta såväl för ensamföräldrar som för andra barnhushåll. Det är enligt vår mening också viktigt att underlätta, inte urholka, den underhållsskyldiges möjlighet att bidra till sina barns försörjning. De skattelättnader som följer av grundavdraget för barn bör också komma de underhållsskyldiga till del. Som tidigare nämnts har utbetalningen av socialbidrag som låg på oförändrad real nivå, stigit mycket brant. Omkring 575 000 personer varav bortåt i barnfamiljer beräknas ha erhållit socialbidrag 1985 och ökningen fortsätter. Socialbidragen skall utgöra ett sista skyddsnät när ekonomin inte räcker till för att möjliggöra en skälig levnadsnivå. Vad barnfamiljerna beträffar är erfarenheten av socialtjänstlagen att socialnämnderna vägrar att betala ut socialbidrag åt familjer där en förälder frivilligt tar hand om barnen. Regeringsrätten har också , med tre röster mot två, beslutat att socialtjänstlagens stadgande om bistånd inte ger en småbarnsförälder rätt att uppbära socialbidrag för att själv kunna ta hand om sina barn. I det avgjorda ärendet lösgjordes i stället två daghemsplatser med förtur, platser som familjen inte ville ha och som skulle förlänga väntetiden ytterligare för andra föräldrar som verkligen önskar daghemsplats för sina barn. I den gamla socialtjänstlagen berättigade vård av små barn till obligatorisk socialhjälp. En överenskommelse mellan kommunerna gav rätt till socialbidrag om familjerna hade minst ett barn eller två barn under skolåldern. Så ej med den nya lagen, trots dess stolta portalparagraf: Verksamheten skall bygga på respekt för människors självbestämmande och integritet. avslog också moderatförslaget om sådan ändring i socialtjänstlagen att vård av egna småbarn betraktas som jämbördig med motsvarande förvärvsarbete. En hemarbetande förälder som inte ställt sig i daghems- och arbetslöshetskö, anses således frivilligt avhålla sig från att arbeta, trots att vederbörande utför ett arbete som på daghem skulle kosta . för två barn och . för tre barn. Socialbidrag är naturligtvis alltid en nödlösning som så långt möjligt skall undvikas genom ett skattesystem som tar hänsyn till försörjningsbördan m. m. När behov av socialbidrag trots allt uppstår bör egen vård av barn jämställas med motsvarande förvärvsarbete. Socialtjänstlagen måste därför ändras så att det klart framgår att vård av egna småbarn betraktas som jämbördigt med motsvarande förvärvsarbete. Ett viktigt inslag i familjepolitiken är reglerna för efterlevandepensioneringen. lade regeringen en proposition som innebar att änkepensionerna inom folkpensioneringen och ATP skulle tas bort för tillkommande änkor. Förslaget innebar inte bara en väsentlig skärpning i förhållande till pensionskommitténs betänkande Familjepension (SOU 1981:62). De grava anmärkningar som riktas mot betänkandet från bl. a. och de myndigheter som främst skulle administrera de nya bestämmelserna hade inte heller beaktats. Från moderat håll framhölls att änkepensionssystemet förvisso behöver reformeras. Men det förslag som förelagts skulle slå ojämförligt hårdast mot dem som valt att leva eller tvingats leva på annat sätt än den s. k. jämställdhetsmodellen föreskriver. Förslaget var särskilt allvarligt genom att det hade betydande inslag av retroaktiv bestraffning. Många skulle bittert få ångra att de till stora besparingar för stat och kommun själva vårdat och fostrat de barn som en gång solidariskt skall betala pensionsutfästelserna åt alla andra. Familjepolitiken missgynnar redan starkt de äktenskap, särskilt de med flera barn, där ena maken stannar hemma för att sköta barnen. Den individuella beskattningen ger lägre skatt och högre ATP-poäng åt äktenskap där bara ena maken förvärvsarbetar. Den enda förmån som de familjer erhåller där hustrun stannat hemma har varit garantin för änkepension om mannen skulle avlida. Änkepensioneringen behöver förvisso ses över så att höga dubbelpensioner inte utgår och så att ömsesidighet mellan kvinnor och män erhålls. Men det får inte ske genom att köra över den svagare parten i ett äktenskap, för det kommer alltid att finnas en svagare part. Regeringen tog sedermera tillbaka propositionen och har sedermera tillsatt en ny utredning, pensionsberedningen. Ett nytt system för efterlevandepensioneringen måste enligt vår mening tillgodose följande grundkrav: o Rättssäkerheten måste tryggas i den meningen att intjänad och registrerad pensionsrätt finns kvar och aktualiseras närhelst maken i en familj avlider. o Detta förutsätter en lång övergångsperiod, som också gör det möjligt för familjerna att till överkomliga kostnader bygga upp kompletterande försäkringsskydd. o Även ett nytt system för efterlevandepensionering måste ta hänsyn till att barn behöver inte bara försörjning utan också vård och tillsyn varför en efterlevande förälder måste få möjlighet att ägna tillräcklig tid åt hem och barn. Änkesituationen är inte bara ett arbetsmarknadsproblem. Med stöd av det anförda hemställs [att hos regeringen begär skyndsamt förslag till grundavdrag för barn vid den kommunala beskattningen i enlighet med vad som i motionen anförts,1] [att med avslag på vad som i budgetpropositionen, bil. 13, föreslås beträffande bostadsbidragen hos regeringen begär skyndsamt förslag till bostadsbidrag med rättvisa inkomstprövningsregler, som utgår från disponibel inkomst efter skatt,2] [3. att hos regeringen begär förslag som innebär att bostadsbidragen för i första hand flerbarnsfamiljerna planmässigt och successivt ersätts med grundavdrag, lägre inkomstskatt i övrigt samt flerbarnstillägg,2] [4. att hos regeringen begär utredning och förslag om avdragsrätt med ett visst, maximerat belopp för nödvändiga barntillsynskostnader,'] 5. att hos regeringen begär förslag till skattefri vårdnadsersättning, som skall utgå fr. o. m. med . för barn mellan ett och ålder i enlighet med vad som i motionen anförts, 6. att hos regeringen begär förslag till nya statsbidragsregler för barnomsorgen med samma statsbidragsrätt för enskild barnomsorg som för och som även i övrigt uppfyller i motionen anförda krav, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en översyn av socialtjänstlagen med syfte att 1 1985/86:Sk289. 2 1985/86:Bo211. alternativ barnomsorg skall garanteras ett kommunalt stöd likvärdigt motsvarande stöd till barnomsorg, 8. att som sin mening ger regeringen till känna att skolstyrelsen skall ansvara för den verksamhet i förskolan närmast före skolstarten som förbereder barnen för lågstadiet samt att bör utforma det pedagogiska programmet för denna skolförberedande verksamhet, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att det pedagogiska programmet för förskolan bygger på och syftar till att hos barnen inpränta den respekt för medmänniskors självbestämmande, lika värde och integritet, samt för alla de demokratiska principer i övrigt, som vilar på västerländsk grund, 10. att som sin mening ger regeringen till känna att barnen i förskolan inte får utsättas för ensidiga värderingar eller för annan verksamhet som uppenbart riskerar strida mot föräldrarnas inställning i känsliga och väsentliga frågor, [11. att beslutar att garantibeloppet inom föräldraförsäkringen per skall höjas från . till ,3] 12. att hos regeringen begär en genomgripande undersökning av hälsoförhållandena i barnomsorgen samt av orsakerna till den höga personalomsättningen vid vissa daghem, [13. att hos regeringen begär skyndsam översyn av existensminimireglerna i enlighet med vad som i motionen anförts i syfte att stärka barnfamiljernas ekonomiska ställning,1] [14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bibehållen och förbättrad avdragsrätt för underhållsskyldiga,1] 15. att hos regeringen begär skyndsamt förslag till sådan ändring av socialtjänstlagen att där klart framgår att vård av egna barn skall betraktas som jämbördigt med förvärvsarbete, [16. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om grundläggande krav på ett tryggt och rättvist system för efterlevandepensionering.3] () fm) 11985/86:Sk289. 3 1985/86:Sf285.