mot · G902U236 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:U236 m. fl. (m) Utvecklingsstödet till , och Frihet, fred och demokratisk samhällsutveckling Det finns få väl fungerande demokratier bland världens . I flertalet råder politisk ofrihet som sträcker sig från förstelnade och ineffektiva enhetspartier till totalitära förtryckarregimer. Varken i i- eller är det möjligt att moraliskt eller politiskt försvara diktatoriska regimer och avsaknanden av demokratiska rättigheter och bristande respekt för mänskliga fri- och rättigheter. Att genom bistånd bidra till en demokratisk samhällsutveckling och respekt för mänskliga fri- och rättigheter har varit och är därför ett centralt mål för svenskt bistånd. Det svenska biståndets målsättning att bl. a. främja en demokratisk samhällsutveckling är nära sammankopplad med möjligheten att åstadkomma en positiv resurstillväxt i mottagarlandet. Demokrati, respekt för mänskliga fri- och rättigheter liksom personlig frihet förutsätter ett marknadsekonomiskt system. bör därför både av demokrati- och resurstillväxtskäl styra över en större del av vårt bistånd till länder som väljer marknadsekonomiska lösningar. En demokratisk utveckling i kan ej åstadkommas över . Vid valet av mottagarländer har därför strävat efter att bistå länder som klart uttalat att de önskar främja en demokrati. Avsikten är att vårt bistånd till dessa länder förutom att medverka till ökad resurstillväxt, nationellt oberoende och en ekonomisk och social utjämning dessutom skall medverka till att demokratiska värden ges en allt större roll i mottagarlandet. Demokratimålet innebär att respekten för demokratiska och mänskliga fri- och rättigheter successivt skall växa i mottagarlandet. Vid bedömning av om mottagarlandet har en god demokratisk utveckling är regeringens inställning till mänskliga fri- och rättigheter liksom allmänna val ofta avgörande för sådana bedömningar. Demokratimålet för svenskt bistånd resulterade i att , efter militärkuppen i , avbröt biståndssamarbetet med detta land. Moderata samlingspartiet har framhållit hur viktigt det är att det svenska biståndet medverkar till en demokratisk samhällsutveckling i mottagarlandet. 1 den moderata motionen 1984/85:1261 framhöll vi t. ex.: I ländervalet måste därför, vid sidan om fattigdomskriteriet, demokratimålet lyftas fram. Sådana bör prioriteras som slår vakt om de mänsk liga rättigheterna och därför strävar efter en demokratisk utveckling både Mot. 1985/86 för män och kvinnor. I 1984/budgetproposition preciserades de biståndspolitiska målen och medlen. Därvid framhölls bl. I fråga om demokratimålet vill jag här betona de demokratiska strävandenas betydelse för en självständig kraft till ekonomisk och social utveckling. Öppen debatt och kritisk granskning av regeringsmakten förstärker detta krav och befordrar viljan och förmågan till gemensamma ansträngningar för att lösa samhällsproblem. Biståndet bör förenas med medvetna ansträngningar i demokratisk riktning. Ett viktigt led i dessa ansträngningar är att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna och att befordra det fria ordet genom självständiga massmedia och förenings- och församlingsfrihet Även i sådana fall bör regeringen och biståndsmyndigheterna noga följa utvecklingen för att med sina insatser stödja tendenser, organisationer och institutioner som kan bidra till att öka medborgarnas frihet, initiativkraft och deras inflytande i samhället. 1984/85:100, bilaga 5, sid. Genom de riktlinjer för ett effektivare bistånd som moderata samlingspartiet, och samlades kring vid ges ökade möjligheter för ett svenskt bistånd att uppfylla dessa krav. Erfarenheten visar nämligen att bistånd som ges via enskilda organisationer, i småskaliga projekt, till landsbygdsutveckling, till ett projektinriktat bistånd och via mindre låsning vid landramarna, är även ur denna aspekt att föredra framför dagens biståndspolitiska riktlinjer. har enligt åtagit sig att verka för fred och mänskliga rättigheter. Detta åtagande skall gälla även vårt biståndssamarbete. Biståndssamarbetet skall avbrytas med mottagarländer som bedriver anfallskrig eller ockuperar andra länder. 1 länder där respekten för demokratiska och mänskliga fri- och rättigheter successivt reduceras bör arbeta utifrån två handlingslinjer. För det första bör genom diplomatiska initiativ och genom utformningen av våra biståndsinsatser försöka medverka till att respekten för de demokratiska värdena åter ökar. Om det trots dessa åtgärder inte sker någon förbättring bör biståndet till landet trappas ned. Eventuellt fortsatt bistånd bör därvid ges utpräglad humanitär inriktning t. ex. via enskilda organisationer, i form av katastrofhjälp, i väl avgränsade projekt samt hjälp till offren för den diktatoriska politiken. påbörjade stöd till s. k. befrielserörelser i bl. , , och i syfte att bl. a. åstadkomma nationellt oberoende och demokrati. När dessa befrielserörelser var folkliga rörelser mot den portugisiska kolonialmakten och för nationell och politisk frigörelse flöt samarbetet ganska problemfritt. Men när befrielsen vunnits har de tidigare befrielserörelserna i de flesta av dessa länder skapat socialistiska enpartistater. Den demokratiska ut- 14 veckling som vi hoppats på, med bl. a. växande respekt för de mänskliga frioch rättigheterna, har dess värre i flera fall förbytts i sin motsats. I denna motion skall vi granska tre stora mottagare av svenskt bistånd , och och bedöma hur och i vilken utsträckning svenskt bistånd kan medverka till en demokratisk samhällsutveckling i dessa länder. är tillsammans med den genom tiderna största mottagaren av statligt svenskt bistånd. har således t. o. m. /85 erhållit 4.348 milj. kr. är en brutal kommunistisk enpartistat. Detta faktum fick statsminister att i konstatera: Det var en djup tragedi att detta folk som slagits för sin frihet, när det blev fritt, fick en regim som var tyrannisk och dessutom invaderade sina grannar. och är länder som fått ökat svenskt bistånd. I fjolårets biståndsmotion konstaterade vi: 1 dessa länder kan vi skönja en utveckling bort från frihet och demokrati. 1 pågår svåra förföljelser mot befolkningen i som det regerande partiet på sin kongress beslutat att avskaffa den demokratiska författningen och införa enpartivälde. I försöker regimen att utåt hävda att den försöker skapa ett demokratiskt samhällsskick, som det finns allt fler tecken på att utvecklingen går i helt motsatt riktning. När skall ta ställning till fortsatt svenskt bistånd till , och bör dessa länders vilja och förmåga att åstadkomma en demokratisk samhällsutveckling ges en avgörande betydelse. När fred slöts i var ett av de första länder som utlovade ett omfattande bistånd till återbyggnadsarbetet och en gynnsam utveckling för detta fattiga krigshärjade land. invaderade det neutrala . En lydregim installerades vars existens vilar på de mycket stora vietnamesiska trupper som de facto ockuperat . Genom deklaration att man avser att behålla sin militära närvaro i under åtminstone , ter sig utsikterna för nationellt självbestämmande, fred och frihet för mycket avlägsna. invasion och fortsatta ockupation av utgör ett flagrant brott mot både och den internationella rättsordningen. agerande bryter dessutom mot själva grunderna för de biståndspolitiska målsättningarna om att bistånd skall befrämja demokratisk utveckling och nationellt oberoende. Till yttermera visso underlättar delar av vårt bistånd, direkt och indirekt, fortsatta ockupation av . I är tvångsrekrytering och tvångsarbete en integrerad del av Mot. Vietnamesiska medborgare är enligt lag skyldiga att ta de U236 arbeten som staten anvisar. Det framgår av den, på uppdrag av SIDA, gjorda undersökningen Social-economic study of factors influencing labour productivity in the forestry component of the Vinh Puh and paper mill project, . Biståndet till uppfyller varken demokrati- eller oberoendemålet. Att invadera och ockupera ett fredligt grannland är helt oförenligt med målsättningen att biståndet skall stödja länders nationella oberoende. Tvångsrekrytering och tvångsarbete vid svenska biståndsprojekt står i direkt strid mot den grundläggande målsättningen att svenskt bistånd skall leda till en demokratisk utveckling i mottagarlandet. Det landprogrammerade biståndet till bör därför avbrytas. Ingen ny landram bör anslås för /87. De medel som anslagits, men ej förbrukats, bör användas för att underlätta vietnamesernas övertagande av de svenska biståndsprojekten. När majoritetsstyre infördes och blev självständigt 1980 fanns det stora förhoppningar på den nya staten. fanns också en rad tecken på en gynnsam utveckling. Den ekonomiska tillväxten var t. ex. mycket snabb. Allmänna val genomfördes. De två största politiska partierna (Party) och ZAPU (African Peoples Party) lyckades hjälpligt att samarbeta. Oroande inslag i denna positiva bild saknades dock inte. T. ex. avskaffades inte det undantagstillstånd som rådde oavbrutet till självständigheten . ökade det politiska våldet markant i . Regeringsstyrkor stödda av nordkoreanska trupper genomförde en rad övergrepp mot civilbefolkningen i , där oppositionspartiet har sitt starkaste fäste. överlämnade den katolska missionen för rättvisa och fred (Roman and Peace) ett dokument till regeringen om regeringsstyrkornas övergrepp. Skrivelsen innehöll detaljerade uppgifter om påtvingad svält, förföljelser av ZAPU-anhängare, omfattande frihetsberövande, misshandel, tortyr och dödande av civila. har vid ett flertal tillfällen protesterat mot frihetsberövanden, tortyr och dödande i . Vid sin kongress 1983 beslöt regeringspartiet att successivt omvandla till en enpartistat. Ett led i dessa strävanden är förföljelserna mot ZAPU:s anhängare. Politiska motståndare till regeringen fängslas enligt undantagsförordningarna. Bland dem som fängslats med stöd av dessa undantagslagar kan nämnas biskop och Amnestys s. k. samvetsfånge, ZAPU:s generalsekreterare, Vote Moyo. har de mänskliga fri- och rättigheterna liksom respekt för de demokratiska värdena blivit allt mindre i . veckling belyses t. ex. av att flera av ZAPUrs parlamentsledamöter fängs- Mot. I en mycket uppmärksammad rapport hävdade U236 antalet gripande av och tortyr mot misstänkta regeringsmotståndare ökat kraftigt efter de allmänna valen , Parlamentsledamöter, politiska befattningshavare och anställda inom Bulawayo stad liksom ZAPU-anhängare är bland dem som gripits och kvarhållits utan åtal. Åtminstone 150 personer uppskattas ha arresterats i Bulawayo-området , varav många fortfarande kvarhålls i häkte, uppgav . Tortyr rapporteras från ett flertal häkten, särskilt i Stops Camp, Rapporter om tortyr i Stops Camp har influtit allt oftare men är ökningen markant. Tortyrmetoderna liknar dem som användes under regeringsperiod . Det svenska biståndet till inleddes i och med att landet blev självständigt . Totalt har t. o. m. /85 närmare 500 milj. kr. utbetalats i bistånd. Det nuvarande biståndsavtalet som uppgår till 125 milj. kr. avser budgetåren 1985/86 och 1986/87. Medlen skall användas till projekt inom hälsovård, undervisning, förvaltningsbistånd, importstöd och personal- och konsultfonder. Dessutom planeras nya projekt inom transportsektorn. Utvecklingen i nödvändiggör en omprövning av det svenska biståndets inriktning. Biståndet till bör ges en sådan profil att det aktivt stödjer en demokratisk samhällsutveckling. Parallellt med denna omläggning bör regeringen, vid lämpligt tillfälle, påtala hur allvarligt vårt land ser på utvecklingen i . Om omvandlas till en enpartistat eller om förföljelserna av politiska meningsmotståndare och olika folkstammar i fortsätter, kommer detta att allvarligt skada folks önskan att ge ett fortsatt generöst bistånd till . bör uttala att biståndet till kan komma att avvecklas ifall landet omvandlas till en enpartistat i enlighet med de intentioner som det regerande ZANU-partiet angett. För att stödja en demokratisk utveckling och respekt för grundläggande mänskliga fri- och rättigheter i bör ge SIDA i uppdrag att omforma delar av det svenska biståndet. Särskild uppmärksamhet bör härvid riktas mot den planerade starka ökningen av det svenska förvaltningsbiståndet. Vid självständigheten skedde av naturliga skäl en mycket omfattande rekrytering av nya ämbetsmän. Förvaltningsbiståndet siktar på att utbilda stats- och kommunaltjänstemän. Utformningen av detta bistånd är av den karaktären att det finns betydande risker för att biståndet blir ett direkt stöd till regeringens strävan att omvandla till en enpartistat. a. då regeringen ensidigt rekryterar ZANU-anhängare till alla ledande poster inom statsförvaltningen. Demokratiutveckling i södra I motion 1985/86:142 konstaterar bl. a. att: Apartheidsystemet i är dömt att avskaffas. Det är angeläget att detta kan ske på fredlig väg och att det framtida präglas av demokratins ideal, pluralism och respekt för mänskliga fri- och rättigheter. Det är djupt olyckligt om dagens orättfärdiga system kom att ersättas av någon form av enpartistat. Vi anser det mot denna bakgrund angeläget att utöver bl. a. det rent humanitära biståndet ägnar större utrymme åt att stödja en demokratisk utveckling i regionen. Vi föreslår därför att en ny särskild anslagspost benämnd Demokratiutveckling i södra införs. Medel ur detta anslag skall t. ex. ges medborgarrättsorganisationer, kooperativa och fackliga organisationer liksom t. ex. kyrkors verksamhet. Stöd bör också ges till politiska fångar t. ex. i form av rättshjälp samt hjälp till deras familjer. Andra former av bistånd är stöd till en allsidig, från statsmakterna fristående, nyhetsförmedling. För /87 föreslår vi ett anslag på 25 milj. kr. för detta ändamål. Det ter sig naturligt att en del medel från detta anslag används för att stödja en demokratisk utveckling i . Även medel från anslaget Humanitärt bistånd till södra bör användas för humanitära insatser i . situation var vid den nya regeringens tillträde delvis lik den i . Förhoppningarna i omvärlden var stora och skulle gå en ljus framtid till mötes. ekonomi utvecklades också gynnsamt . Men vändes utvecklingen på flera områden i klart negativ riktning. Oförmågan hos de olika politiska strömningarna i att samarbeta och kompromissa har resulterat i att demokratiska fri- och rättigheter kommit att spela en alltmer undanskymd roll. utsatta position och de inbördes striderna accentuerar vikten av att regeringen och det styrande Sandinistpartiet respekterar dessa värden. proklamerades ett ekonomiskt och socialt undantagstillstånd. skärptes dessa lagar vilket upphävde vissa grundläggande medborgerliga rättigheter. Enligt undantagslagarna förs bl. a. alla sorn t. ex. anklagas för att störa den allmänna ordningen inför speciella folkdomstolar. Enligt ett speciellt, summariskt rättegångsförfarande, får de åtalade på sig att förbereda försvatet, sedan de underrättats om åtalet. I varje domstol sitter en jurist från och två lekmän rekryterade från den sandinistiska befrielsefronten. Ledare och medlemmar inom flera politiska oppositionspartier och deras fackliga organisationer har med stöd av undantagslagarna satts i fängelse utan åtal. skärptes undantagslagarna för tredje gången. Skärpningen innebär bl. a. att mötes- och pressfriheten liksom strejkrätten upphävdes helt. krävde sex oppositionspartier att undantagslagarna upphävdes. häri sin årsrapport beträffande situationen i Mot. 1985/86 bl. a. framhållit: U236 vände sig mot att samvetsfångar, främst personer aktiva inom den fackliga rörelsen och politiska partier, hölls fängslade. Organisationens kritik gällde vidare icke korrekta rättegångar mot politiska fångar, samt att politiska fångar hölls i isoleringshäkte innan de fördes inför rätta. påtalade också att regeringsstyrkor enligt ett antal rapporter gjort sig skyldiga till misshandel och tortyr, godtyckligt dödande samt hållit fångar i hemliga häkten i samband med strider i avlägset belägna områden Ledare och medlemmar inom vissa politiska oppositionspartier och deras anslutna fackliga rörelser utsattes även ofta för kortvariga fängslanden utan åtal. Ansvarig myndighet var säkerhetstjänsten Medlemmar av den kristdemokratiska fackliga centralorganisationen (Central de Trabajadores de ) drabbades speciellt ofta av arresteringar Flera journalister fängslades och omständigheterna kring fallen pekade på att de troligen var samvetsfångar. greps och anklagades i ett uttalande från inrikesministeriet för att ha spridit statfientlig information till skada för den nationella säkerheten uppmärksammade också rapporter om att DGSE fabricerade bevismaterial för att förtala och fängsla politiska motståndare. Ett sådant fall gällde fader , en präst känd för sin kritik mot regeringen I hölls genomgående i runt tal 500 personer kortvarigt fängslade utan rättslig prövning. Därutöver fanns omkring 1 200 politiska fångar som åtalats eller dömts enligt lagen om allmän ordning Utvecklingen i har resulterat i att oppositionspartierna har utomordentligt svårt att verka. Vi har praktiskt taget reducerats till vårt kontor, vi kan inte hålla offentliga möten. Presscensuren kan användas till vad som helst, inklusive att stoppa artiklar om korruptionen och skandalerna inom den statliga byråkratin. Det sade ledaren för det liberala partiet i en intervju i Nyheter från 7/85. Beträffande den nya grundlagen säger : Det finns ingen politisk vilja från det officiella partiet att använda den effektivt. Det kommer att bli som med andra juridiska åtaganden som beslutats under de här sex åren: Kriget får tjäna till att rättfärdiga vad som helst. Godoy uppger också att 52 PLl-medlemmar sitter i fängelse för politiska brott. Moderata samlingspartiet har via IDU kontakt med det kristdemokratiska partiet i . Sandinisternas förföljelse av företrädare för detta parti är utomordenligt allvarliga. mördades t. ex. ordföranden för i regionen , . Utvecklingen i är djupt oroande. En neddragning av de svenska biståndsinsatserna är nödvändig för att markera vårt lands missnöje med 19 Med stöd av ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i avsnittet Frihet, fred och demokratisk samhällsutveckling, 2. att beslutar att ingen ny landram skall sättas upp för under /87, 3. att uttalar att landprogrammerat bistånd skall avbrytas med länder som för angreppskrig eller ockuperar andra länder, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att biståndet till skall ges enligt de riktlinjer som anförs i motionen, 5. att beslutar att landramen till för /87 sätts till , 6. att uttalar sig för att biståndet till bör avvecklas om omvandlas till en enpartistat, 7. att som sin mening ger regeringen till känna att biståndet till skall ges enligt de riktlinjer som anförs i motionen, 8. att beslutar att landramen till för /86 sätts till . (m) () utvecklingen mot ett totalitärt samhälle. bör bistånd ges en annan inriktning. Biståndet till regleras av ett tvåårsavtal som löper ut /86. Inför de förhandlingar om en förlängning av biståndsinsatser som skall inledas bör inriktningen av svenskt bistånd förändras. Större vikt bör läggas vid projekt som stöder en demokratisk utveckling, pluralism och respekt för de mänskliga fri- och rättigheterna. Projekt som kan bli aktuella i denna satsning är stöd till organisationer, institutioner, kyrkor samt forskning och massmedia som verkar i demokratisk riktning.