mot · G902K616 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:K616 Under en följd av år har lagt motioner i med krav på förbättrad demokrati. Under vår regeringsmedverkan stiftades den lag som ger kommunerna möjlighet att bedriva försöksverksamhet med lokala organ. Demokratiberedningen, som lagt sitt slutbetänkande, har kunnat studera en aktiv försöksverksamhet med lokala organ. Dess värre utnyttjar inte beredningen dessa erfarenheter till att lägga konkreta förslag till förbättrad demokrati. I stället redovisar de en allmän välvilja till decentralisering av beslutsfattande och verksamhet. Från sida ser vi därför ali anledning att upprepa några av de krav vi ställt under de år beredningen arbetat. Om AKTIVT FOLKSTYRE skall kunna bli verklighet, krävs en annan inställning från regeringens sida till de lokala krav som ställs om ökat inflytande. Aktivt folkstyre kräver bl. JA till delning av kommuner där den lokala opinionen kräver detta. JA till direktvalda kommundelsfullmäktige. JA till enskilda eller föreningar som är beredda att överta verksamhet som bedrivs av kommunen. Det gäller främst kultur-, fritids- och omsorgssektorn. Mångå av de centraliserings- och stordriftsproblem vi brottas med kan hänföras omfattande kommunsammanslagningar. Under har antalet kommuner minskat från 2 498 till 277 när antalet var som lägst 1977. Under de år medverkade i regeringen bröts denna negativa trend. Flera kommuner delades under dessa år. Den socialdemokratiska regeringen har tyvärr en annan hållning till lokala opinioner, som ställer krav i denna riktning. Kommunsammanslagningarna kan inte rättfärdigas enbart genom en positiv hållning till lokala organ. I många fall är den enda verkliga möjligheten till förbättrad demokrati att kommunen delas. kan inte acceptera regeringens hållning till de lokala initiativ som tas på detta område. Erfarenheterna från försök med lokala organ har till största delen varit positiva. Vi har fått fler förtroendevalda, som de lokala partiorganisationerna och enskilda sagt sig känna en större delaktighet i de beslut som fattas. Undersökningar visar att särskilt kvinnorna har ett stort intresse för de närliggande frågorna. Detta är viktigt att notera, särskilt som vi i stort ser en tendens till en allt större andel män och ökad medelålder i de beslutande församlingarna. Decentralisering av beslut och verksamhet gagnar alltså kvinnor och ungdomar. Den slutsats vi drar av försöksverksamheten är att lagstiftningen om lokala organ bör permanentas. Några tillägg finns anledning att göra med anledning av de erfarenheter som redovisats. kräver att en lag om direktval till kommundelsfullmäktige stiftas på försök. Att den politiska sammansättningen i kommundelsfullmäktige avviker från den politiska strukturen i kommundelen är ett problem som väckt irritation. Det främjar inte de lokala partiorganisationernas eller enskildas intressen att följa det kommunalpolitiska arbetet. Försökslagstiftningen bör också garantera möjligheten att hålla offentliga sammanträden. Vidare bör kommundelsfullmäktige ges möjlighet att tillsätta kommittéer och beredningar. Lagen skall också reglera rösträtt och valbarhet samt slå fast att valsättet skall vara proportionellt. Kommunerna skall inte starta verksamhet som kan bedrivas i föreningsregi. Det slås fast i demokratiberedningens betänkande. Slutsatsen är helt riktig. Däremot krävs förtydliganden om hur detta skall ske. är det främst på fritidssidan som föreningar gått in och övertagit verksamhet som varit . Alltför ofta har det inte skett på organisationens villkor. De ungdomar som normalt klarat ansvaret i en styrelse har fått tillkalla vuxna experter för att klara ekonomi, byråkrati och arbetsgivaransvar vid driften av t. ex. en fritidsgård. Organisationen har då inte klarat att sätta sin profil på verksamheten. Ansvarsfördelningen mellan kommunen och föreningarna måste tydligare framgå om föreningarna skall ha de rätta förutsättningarna att klara nya uppgifter. Det gäller i alla sammanhang där föreningar eller enskilda tar över kommunala uppgifter. Grundprincipen måste vara att kommunen har huvudansvaret för ekonomi och administration för alla kommunala uppgifter. Föreningens ansvar blir då att klara den dagliga verksamheten. Samma princip bör gälla för alla områden, t. ex. för föräldrar som bildar kooperativ för att klara barnomsorgen. De områden där föreningarna kan gå in är främst kultur-, fritids- och omsorgssektorn. De uppgifter vi nu diskuterar är historiskt sett inte nya ansvarsområden för folkrörelserna. Det är inte länge sedan föreningarna hade ansvar för fritidsverksamheten och ett stort ansvar för kulturfrågorna i form av föreningsdrivna bibliotek, teaterföreningar m. m. Dagens funktionärer har inte dessa erfarenheter. En generös försöksverksamhet är därför viktig för att föreningarna skall växa in i uppgiften och för att ansvarsfördelningen Mot. 1985/86 mellan kommun och förening skall klarläggas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om principer för delning av kommuner, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag som möjliggör direkta val till kommundelsfullmäktige i enlighet med vad som anges i motionen, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om samverkan mellan folkrörelserna och kommunerna.