ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902U204 · 1986-01-17 00:00:00 — Motion till 1985/86: U204 () Humanitär hjälp till folk I pågår ett grymt och hänsynslöst övergrepp mot det afghanska folket. Den sovjetiska krigsmakten dödar och lemlästar, med hjälp av en av de modernaste militära vapenarsenaler som finns, civilbefolkningen i ett av världens fattigaste länder. Övergreppet sker för att hindra afghanerna att själva bestämma över sitt samhälle och i stället behålla den quislingregim som ryssarna tillsatt vid makten. Kvinnor och barn tvingas genom terrorbombning och stridsvagnsangrepp att lämna hus och hem och fly upp i bergen eller över till grannlandet , där de för en osäker tillvaro i stora flyktingläger. gör den afghanska befrielserörelsen ett kraftigt och verksamt motstånd mot den sovjetiska ockupationsmakten, men med en otillräcklig medicinsk utrustning, som gör det svårt och ibland omöjligt att hjälpa krigsskadade befrielsekämpar och civila att få en rimlig vård. Det afghanska folket är i stort behov av läkemedel, hjälp från medicinskt utbildad personal, livsmedel och utbildning. har här en stor uppgift att fylla och stora möjligheter att hjälpa. Vi bör ge ett kraftigt ökat humanitärt stöd till den terroriserade och utbombade befolkningen i . Jag anser därför att bör omfördela det bidrag som fördelas genom svenska biståndsorgan så att stödet till t. ex. de krigförande kommunistiska staterna och avskaffas. Detta möjliggör att medel kan avsättas till sjukvård, livsmedelshjälp och utbildning i och i de flyktingläger som stora delar av det afghanska folket tvingats fly till. Det bör ankomma på utskottet att föreslå erforderliga anslagsmässiga förändringar i regeringens budgetförslag i enlighet med vad som ovan sagts. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att beslutar om bistånd till i enlighet med vad som ovan anförts.
mot · G902U205 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86 :U205 () Ökat utvecklingsbistånd till , m. m. är ett i flera avseenden unikt land. Landet har ingen militär. Det har officiellt deklarerad status som neutral stat och förslag föreligger nu om att i grundlagen införa en klausul om permanent neutralitet. kan uppvisa stora framgångar inom undervisning samt hälsooch sjukvård. Landet har den lägsta spädbarnsdödligheten och den högsta levnadsåldern bland . Landet har också på ett imponerande sätt lyckats upprätthålla sin icke-militariserade och neutrala status trots de pågående oroligheterna i och trycket från grannlandet . har också gett sitt stöd åt de fredsansträngningar som går under namnet Contadoraplanen. I propositionen föreslås ett kraftigt höjt landbistånd till (prop. 100, bil. 5, s. 74). Det kan i och för sig finnas biståndspolitiska skäl för en höjning av länderramen till , men den föreslagna höjningen är anmärkningsvärt stor i förhållande till ramen för andra länder. Dessutom har den politiska utvecklingen i inte varit uppmuntrande från demokratisk synpunkt, och det talar mot en kraftig höjning av länderramen för . Regeringen föreslår en höjning av anslaget för regionalt samarbete i (10 milj. kr. s. 77). Enligt min mening vore det motiverat med ett direkt bistånd till med tanke på att det utsatta läget har medfört stora ekonomiska påfrestningar för landet. Jag anser att ökade medel bör avsättas för regionala insatser i för att därigenom möjliggöra insatser även för . 1. att beslutar anslå 15 milj. kr. mindre till utvecklingssamarbete i , 2. att beslutar anslå 15 milj. kr. mera till regionala insatser i med speciell hänsyn till .
mot · G902U206 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:U206 och () Anslaget till enskilda organisationers biståndsarbete Det bistånd som SIDA kanaliserar genom de enskilda organisationerna har alltmer kommit att framstå som en av de mest effektiva delarna av svenskt bistånd. De enskilda organisationernas verksamhet är oftast inriktad på de mest eftersatta grupperna, de handikappade, de landlösa, de fattiga bönderna, kvinnor och barn. De enskilda organisationerna arbetar med både katastrofinsatser och långsiktigt arbete och är engagerade på områden som hälsovård, undervisning och landsbygdsutveckling. Man arbetar i de fattigaste länderna och har också möjlighet att nå fram till lokalbefolkningen i länder som har regioner som gör det omöjligt att ge bistånd bilateralt. Arbetet bedrivs oftast vid konkreta projekt i liten skala och med hjälp av personal med god kunskap om och stort intresse för landet och uppgiften i fråga. De ovannämnda faktorerna har lett till att påtagliga resultat av biståndsinsatserna har kunnat redovisas till förhållandevis ringa kostnader. Bland organisationer som får bidrag från E-sektionen kan nämnas Rädda barnen, korset, Frikyrkan hjälper, flera missionsorganisationer, kvinnoorganisationer och fackliga organisationer. De enskilda organisationernas biståndsverksamhet är överskådlig och hanterlig. Administrationskostnaderna kan hållas låga, och en hög flexibilitet är möjlig. Detta gör hjälparbetet effektivt. Organisationernas mångåriga kunnande och erfarenhet om förhållanden, behov och arbete i bör i ökad omfattning tas till vara och komma till användning och då även i det direkta svenska biståndet. I årets budgetproposition bil. 5 anges att de enskilda organisationerna kan räkna med 38 milj. kr. i ökning för sitt arbete bland fattigaste. Vid första påseendet kan detta vara bra. Men då man betänker att de enskilda organisationer som får bidrag från E-sektionen uppgår till omkring 100 blir utdelningen ändå inte stor. Anslaget bör därför räknas upp. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar anvisa anslag till Enskilda organisationer med ett till 375 milj. kr.
mot · G902U207 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86 :U207 och () Anslaget till enskilda organisationers biståndsarbete Regeringen har på uppmaning uppdragit åt SIDA att verkställa en översyn av de enskilda organisationernas kapacitet att ta emot och förmedla statliga bidrag för biståndsändamål. Detta uppdrag har verkställts, och SIDA har i en skrivelse till regeringen redovisat sina överväganden och slutsatser. I denna skrivelse delar SIDA den positiva värdering av bistånd genom enskilda organisationer som allmänt kommer till uttryck i den av SIDA tillsatta översynsgruppens rapport. Glädjande är att SIDA betonar att det inte minst i biståndssammanhang måste ligga i varje organisations intresse att värna om den särprägel som sammanhänger med organisationens arbetssätt och bakgrund och att statliga bidrag till enskilda organisationers biståndsprojekt därför inte bör få en sådan utformning eller omfattning att de kan äventyra organisationernas oberoende. Enligt översynsgruppen och SIDA finns det förutsättningar för en fortsatt ökning av anslagsmedlen för bistånd genom enskilda organisationer men att den fortsatta anslagsökningen inte bör ske på bekostnad av andra biståndsformer med inriktning på särskilda målgrupper eller ändamål utan inom ramen för en utvidgning av biståndet till enskilda organisationer. SIDA föreslår därför att medelsramen för enskilda organisationer höjs från 312 milj. kr. till 375 milj. kr. och att denna anslagspost av tre till höjs till 500 milj. kr. Föredragande statsråd nöjer sig med att föreslå att anslagsposten Enskilda organisationer höjs med 38 milj. kr. till 350 milj. kr. Med hänsyn till de mycket värdefulla och mycket meningsfulla insatser som enskilda organisationer utför i sitt biståndsarbete, bl. a. i vad avser stöd till folkbildning, till strävandena för yttrandefrihet och till kampen för mänskliga rättigheter, anser vi det angeläget att man i snabbare takt utökar dessa organisationers resurser och i enlighet med SIDA:s äskande ökar anslaget till 375 milj. kr. för /87. Denna ökning bör genomföras medelst en omfördelning från det obundna biståndet. Vidare anser vi att anslagsposten Enskilda organisationer inom loppet av bör höjas till 500 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att genom en omfördelning av anslagen under obundet bistånd till posten Enskilda organisationer beslutar höja anslaget från 312 milj. kr. innevarande budgetår till 375 milj. kr. 2. att som sin mening ger regeringen till känna att Mot. anslagsposten Enskilda organisationer inom loppet av skall U207 uppgå till minst 500 milj. kr. land (m) ()
mot · G902U208 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:U208 m. fl. (fp) Finansieringen av gäststuderandes studier Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Ub807 hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära att en utredning tillsätts med uppgift att studera förutsättningarna för att med biståndsmedel finansiera utbildning och uppehälle vid svenska högskolor för ytterligare 300 gäststuderande. () () () () () () ()
mot · G902U209 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:U209 och i (s) Upphandlingen av spannmål för biståndsändamål Under /85 ställdes vete till förfogande genom världslivsmedelsprogrammet (WFP). Därutöver användes vete i det bilaterala katastrofbiståndet. Livsmedelsbiståndet behandlades senast av i utrikesutskottets betänkande 1984/85:12. När det gäller uppköpspriset för vetebiståndet anges att inköp av spannmål för biståndsändamål inte skall ske till svenska inlösenpriser. Detta vore enligt utskottets uppfattning en oriktig användning av biståndsmedel. I proposition 1984/85:166 om livsmedelspolitiken, som behandlades av förra vårriksdagen, föreslogs bl. a. att de kvantiteter av spannmål som behövs för våra internationella utfästelser i kampen mot svälten i världen bör ingå i den prisreglerade volymen (dvs. svenska inlösenpriser - vår anm.). Vad som avsågs därmed var de utfästelser som gjort om bidrag i form av spannmål till IEFR och FAC. Upphandlingen för dessa ändamål hade fram t. o. m. 1984/85 skett till världsmarknadspriser. har utfäst sig att leverera sammanlagt genom WFP. Denna kvantitet skall således enligt det nya riksdagsbeslutet inköpas i till svenska inlösenpriser. Världsmarknadspriset per ton vete är . Motsvarande svenska inlösenpris är . Merkostnaden för denna märkliga och enligt vår uppfattning ogrundade prissättning, som aldrig motiverades i proposition 1984/85:166, blir således . I proposition 1985/86:100 bil. 5 () skriver departementschefen bl. a.: Beträffande skillnaden mellan världsmarknadspris och svenskt pris /87 avser jag återkomma i budgetpropositionen 1987/88. Vi anser i likhet med vad utrikesutskottet tidigare hävdat att biståndsmedel inte skall användas för att subventionera överskott av svensk spannmål. De medel som helt omotiverat avsätts för ett sådant ändamål borde i stället komma till användning för andra angelägna ändamål inom biståndsverksamheten. Vi konstaterar att det vete som under /86 kommer att levereras i form av bilateralt katastrofbistånd inte omfattas av de nya inköpsreglerna. Här gäller således fortfarande inköp till världsmarknadspriserna. Inkonsekvensen i prissättningen av svenskt vetebistånd är således påfallande. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att hela den kvantitet av spannmål som används för biståndsändamål skall upphandlas till världsmarknadspriser. () ()
mot · G902U212 · 1986-01-24 00:00:00 — metodutveckling m. m. på 169,5 milj. kr. uppgå i den föreslagna JJ212 återinförda anslagsposten Miljö, markvård och energi. . Åsling (c) () (c) () P.-O. ()
mot · G902U215 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:U215 och () Folkrörelsestyrt utvecklingsbistånd En ökad andel av det svenska biståndet avsätts nu för att underlätta ojämna kamp mot de ökade skuldbördorna. Detta är i princip riktigt, men det bistånd som avses för betalningsbalansstöd får ej förväxlas med, och än mindre ersätta, det bistånd som direkt främjar utvecklingsprocessen. Finansiellt bistånd, som syftar till att reglera utlandsskulder, har ringa eller ingen utvecklingseffekt för de fattigare målgrupperna för svenskt stöd. Det är därför viktigt att vidmakthålla och öka den del av biståndet som är direkt inriktat på att förbättra de fattiga människornas levnadssituation. Det folkrörelsestyrda stödet till representerar den typ av utvecklingsbistånd vilket är direkt fokuserat på människornas situation, antingen det gäller sjukvård, utbildning eller stöd till uppbyggnad av organisationer. Det råder stor enighet om att biståndet genom de s. k. enskilda organisationerna är av stort värde, och det är därför viktigt att dessa organisationers bistånd ej kommer i skymundan av det mer dagsaktuella betalningsbalansstödet. Det är angeläget att de enskilda organisationerna inte behöver begränsa sitt bistånd till följd av otillräckliga anslag. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det folkrörelsestyrda stödet till .
mot · G902U218 · 1986-01-24 00:00:00 — 1985/86 fred, respekt för demokratins ideal och frihet föreslår vi att två nya U218 Till det av oss föreslagna anslaget , miljövård och energi föreslår vi ett anslag på 150 milj. kr. och till anslaget Demokratiutvecklingen i södra 25 milj. kr. Vi föreslår dessutom att anslaget Enskilda organisationer ges ytterligare 25 milj. kr. utöver regeringens förslag samt Humanitärt bistånd i södra 5 milj. kr. utöver regeringens förslag. De moderata förslagen innebär ett totalt biståndsanslag på 8 190 milj. kr. vilket motsvarar av BNI. Minskningen i förhållande till regeringens förslag är 750 milj. kr. Bilateralt utvecklingsarbete genom SIDA budgetåren 1985/86-1986/87 (milj. ram 1986/87 delsramen 1985/86 ram 1986/87 Miljö, markvård o. Med stöd av det anförda hemställs I. att godkänner de riktlinjer för utvecklingssamarbetet som förordas i denna motion under rubrikerna Ett effektivare bistånd. Demokrati och mänskliga rättigheter, Enskilda organisationer, Katastrofbistånd, Ett ämnes- och projektinriktat bistånd. Miljö, markvård och energi, Samverkan med näringslivet, Multilateralt bistånd, 2. att beslutar att hos regeringen begära att SIDA ges i uppdrag att utarbeta en strategi för en demokratisk utveckling i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att beslutar att importstödet skall bindas till upphandling i på sätt som förordas i motionen samt i övrigt godkänner vad som anförs under , 4. att beslutar i enlighet med vad som anförs i motionen under , 5. att beslutar att befattningen som biståndsinspektör ånyo inrättas samt i övrigt godkänner vad som anförs under rubriken , 6. att godkänner vad som i motionen anförs om IMPODS verksamhet, 7. att beslutar om en biståndsutredning i enlighet med vad som anförs i motionen, 8. att beslutar att det totala svenska biståndsanslaget för /87 skall uppgå till 8 190 milj. 9. att beslutar att inga nya medel /87 tillförs landramen för , 10. att beslutar att landramen för sätts till , landramen för till . samt landramen för till , att beslutar att landramen för sätts till , landramen för Mogambique till , landramen för till och landramen för till , 12. att beslutar att landramen för sätts till , till , till , till , till och till , 13. att beslutar att inrätta anslaget Miljö, markvård och energi och anslå . till detta /87, 14. att beslutar att anslå . till Humanitärt bistånd i södra , . till Enskilda organisationer, 15. att beslutar att inrätta anslaget Demokratiutveckling i södra och anslå . till detta /87, 16. att beslutar i enlighet med vad som anförs i motionen om ett anslag på . till ICRC:s verksamhet, 17. att beslutar avslå det föreslagna anslaget på Mot. 1985/86 . () () () () () () () ()
mot · G902U219 · 1986-01-27 00:00:00 — och () Internationellt ansvar för miljön 1985/86 U219-227 Miljökatastroferna är ett faktum i stora delar av världen. Ökenutbredningen och bristen på sötvatten utgör ett växande problem och ansatserna för att komma tillrätta med dessa hot är blygsamma. har kritiserats för att den satsar på ur miljösynpunkt riskabla projekt, såsom bevattning för odling av avsalugrödor, som tvingar stora delar av befolkningen ut på marginella jordar. Avverkningen av regnskogarna bl. a. i har uppmärksammats också av den brasilienske forskaren , som vädjar till i-ländernas folk om påtryckningar på . Vidare kan vi använda vårt inflytande i internationella organ som t. ex. och för att hindra att pengar lånas ut till exploateringsprojekt som hotar regnskogarna. Vi måste också se till att inte våra egna multinationella företag utarmar naturen i . Eukalyptusträd ger snabbt råvara till massaindustrin, men utarmar jorden där de växer. Först och främst måste de goda jordarna användas till odling av livsmedel. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om påtryckningvar på internationellt verksamma organisationer för en ansvarsfull miljöpolitik. () () 1 1985186.3 sami.
mot · G902U220 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :U220 m. fl. (vpk) Biståndsprojektens betydelse för kvinnors situation Demokratimålet i det svenska u-landsbiståndet får inte stanna vid vackra deklarationer och hätsk kritik för att mottagarländer inte lever upp till våra västerländska demokratinormer, som de varken kan eller vill kopiera. Vi måste söka former för en konstruktiv dialog med regeringar och folkrörelser i de länder, som vi samarbetar med. Ett bra initiativ från SIDA är de båda studier, som gjorts i om kvinnornas situation dels på pappersfabriken, dels på skogsprojektet i Vinh Phu. Dessa studier gav god inblick i hur kvinnornas situation förbättrats (vid Bai ) och deras problem i skogen. Särskilt värdefullt var det att kvinnorna själva fick tillfälle att göra sina röster hörda i ett land, där det patriarkala arvet är starkt. De krav som kvinnorna i skogen framförde har tidigare framförts av kvinnoförbundet. Att åtgärder nu vidtagits av både SIDA och den vietnamesiska regeringen tyder på att kvinnorna får nytta av de gjorda studierna. Förändringarna i avlöningssystemet har säkert fört den debatt i dessa frågor framåt, som pågått i . I samband med rapporten om skogsarbeterskornas situation gjordes jämförelser med de tamilska teplockarnas rättslösa situation i . Vi vet att kvinnorna har det mycket svårt på många håll i . Ett mål för det svenska biståndet är att förbättra denna situation. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att studier liknande dem, som gjorts på Vinh , utförs även på andra större svenska (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902U221 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :U221 () Ett mer kvinnoinriktat u-landsbistånd Kvinnornas ställning i kan inte förbättras utan ekonomisk och social utveckling, men en sådan för inte automatiskt med sig en ändring av kvinnans ställning eller en ökad rättvisa mellan könen. För att nå detta mål krävs speciella åtgärder. Det är också med tanke på barnen oerhört angeläget att arbeta för att förbättra kvinnors villkor i . Det är i hög grad kvinnorna som påverkar barnens värderingar, kunskap och hälsa. Målen för vårt bistånd skall utformas så att biståndet i sin helhet blir mer kvinnoinriktat. Dessutom krävs att speciella kvinnoprojekt kommer till stånd i ökad utsträckning. När förberedelserna görs för programöverläggningen skall hela programmet bedömas utifrån dess betydelse för kvinnorna. Kvinnors behov skall också vara vägledande när man bestämmer sig för nya koncentrationsområden. Landrapporterna skall belysa kvinnors situation och deras speciella biståndsbehov. Det är viktigt att kvinnor med specialkompetens deltar i förhandlingsdelegationer som redan i förväg bör ha krävt att få bli informerade om hur arbetet bedrivs för att förbättra för kvinnorna. Det är bra att speciella handlingsplaner för biståndet till kvinnor nu skall upprättas. Dessa skall sammanfatta kvinnors behov och problem, föreslå sektorer och områden som är viktiga för kvinnor och ge konkreta förslag till hur kvinnoaspekten skall ingå i sektorsprogram. Ansvaret för utarbetandet av dessa planer läggs på biståndskontoren. stöder /SIDA elva projekt som drivs av kvinnoorganisationer i programländer. Trots att det finns möjlighet att stödja kvinnoprojekt i programländerna både genom landramen och direkt genom kvinnoorganisationer har biståndet till sådana projekt blivit litet. Delvis beror detta på att de personella resurserna för att handlägga kvinnoprojekt i programländerna är små både i hemmamyndigheten och på biståndskontoren. Det är bl. a. därför angeläget att på varje biståndskontor finns en handläggare för kvinnofrågor. SIDA:s stöd till kreditgivning till kvinnor bör utvidgas. Inkomstskapande projekt och småföretagsamhet för fattiga kvinnor på landsbygden, i städernas slum och i flyktingläger initierade genom krediter, anpassade till kvinnors behov och verklighet kan ge möjlighet för kvinnor att på allvar komma in i penningekonomin. Detta tar tid och kräver uppsökande verksamhet och omsorgsfull rådgivning i småföretagsamhet. Med hänvisning till vad sorn ovan anförts hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om att svenskt bistånd i sin helhet blir mer kvinnoinriktat och att speciella kvinnoprojekt kommer till stånd i ökad utsträckning, 2. att beslutar hos regeringen begära att SIDA får i uppdrag att tillse att på varje biståndskontor finns en handläggare för kvinnofrågor, 3. att beslutar hos regeringen begära att SIDA:s stöd för kreditgivning till kvinnor utvidgas.
mot · G902U222 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:U222 () Bidraget till För /87 föreslås det statliga anslaget till bli 220 milj. kr., varav 35 milj. kr. i extra bidrag, riktat främst till insatser i de krisdrabbade länderna i . Denna förstärkning är mycket angelägen. har - med förbehåll för godkännande - utfäst ett ordinarie bidrag till med 185 milj. kr. under vart och ett av . Det finns starka skäl som talar för att vi bör avsevärt höja stödet till den barninriktade u-landsverksamheten, såväl när det gäller som frivilligorganisationema. har på ett övertygande sätt visat sig kunna nå ut till de mest behövande och sårbara grupperna i de fattiga länderna. För en begränsad kostnad ger en satsning på barns överlevnad och utveckling betydande resultat. Det ter sig nu högst sannolikt att man kan uppnå det av FN uppställda målet att vaccinera alla u-ländemas barn mot de vanligaste dödsbringande sjukdomarna. Dock är det nödvändigt att genomföra en förstärkning och utvidning av hälsovårdens infrastruktur, vilket också har framförts från svensk sida. behöver ökade resurser. Detta sammanhänger inte bara med de ökade möjligheterna att effektivt förbättra barnens möjligheter till överlevnad och hälsa. Därtill kommer att nu planerar en vidgning av insatserna till områden som är lika angelägna som svåra. Vid vårens styrelsesammanträde framläggs en utredning, som initierats på svenskt håll och som behandlar möjligheterna att bistå barn i särskilt svåra omständigheter: barn i krig, barn som är offer för naturkatastrofer, övergivna barn, gatubarn. är, som propositionen framhåller, en av de största biståndsgivarna till . var vi störst. Den svenska delegationen vid styrelsemötet framhöll då att andra länder måste följa efter, att bidragsklyftorna måste minskas. I viss mån har detta skett. Så är t. ex. bidrag numera dubbelt så stort som , och bidrag per capita är större än . Detta är utomordentligt glädjande ty - som framhållit - inga investeringar är mer lönsamma än de som görs för barns överlevnad och utveckling. Mot bakgrund av vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär att vid utarbetandet av nästa års budgetproposition sådana omprioriteringar görs, att bidraget till - liksom till frivilligorganisationer via SIDA - höjs till en väsentligt högre nivå än , inom ramen för u-landsbiståndet.