mot · G902t287 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:T287 m. fl. (s) Det statliga stödet till , m. m. Folkmängden i minskade 1985 med 282 personer. Denna minskning berodde på utflyttning från länet, då det förelåg ett födelseöverskott på 120 personer. Nettoutflyttningen - skillnaden mellan inflyttningen och utflyllningen - var 402 personer. Endast två kommuner - och - ökade sitt befolkningstal. Den långsiktiga befolkningsminskningen i de östra kommunerna - , och - fortsatte . Någon säker statistik över sysselsättningsutvecklingen finns inte. Med hjälp av folk- och bostadsräkningar kan man avläsa sysselsättningsutvecklingen enbart . Preliminära och grova uppskattningar i länet ger vid handen en ökning av sysselsättningen med 500-600 personer. Industrin uppvisar en svag ökning mot en kraftig nedgång . Den offentliga sektorn, som ökade med drygt 2 000 personer 1981-1984, uppvisat en blygsam ökning 1985, ca 200 personer. , och har presenterat ett gemensamt förslag till utbyggnad av den s. k. Enligt förslaget skulle vägsträckorna E3 - , E4 - , E6 - , E18 - norska gränsen byggs ut till motorvägs- eller motortrafikledsstandard. Upprustningen föreslås ske i fyra etapper och vara klar omkring 2 000. Den totala kostnaden beräknas till ca . eller ungefär 850 milj. kr. Som jämförelse kan nämnas att det för /86 finns 900 milj. kr. anvisade för byggande av statliga vägar, med oförändrade medel för byggande av statliga vägar skulle motorvägstriangeln kräva nästan hela anslaget under . 1 1985186.3 sami. Motorvägstriangeln skulle beröra i dess västra delar, där Mot. 1985/86 väg E4 passerar. För övriga delar av länet och även för stora delar av sydöstra , däribland området fyller däremot en viktig funktion. Betydelsen av som en interregional förbindelse inom har länge betonats. Genom denna förbindelse knyts de centrala delarna av småländska inlandet, norra delarna av län och även betydande delar norr därom samman med de centrala delarna av såsom , Hässleholms- och Kristianstadsområdena. är också av stor betydelse för handel med utlandet eftersom en mycket stor del av denna passerar via dess hamnar. Då exporten och även importen tenderar öka är det ytterst angeläget att dessa transporter, som ofta är hårt tidspressande, underlättas så långt som möjligt. Detta kan bland annat ske genom en upprustning av vägförbindelserna. För har det känts angeläget att i olika sammanhang peka på denna riksvägs viktiga funktion som huvudförbindelse mellan de nämnda delarna av landet och behovet av en snar upprustning av denna led. De regionalpolitiska effekterna som en upprustning av väg 23 kommer att få, kan väntas visa sig på nationell, regional och lokal nivå. är på många områden, såsom exempelvis högteknologisk utveckling, högre utbildning och forskning och avancerad sjukvård (regionsjukvård) centrum för . Det är av största betydelse att hela regionen kan ha goda förbindelser med . Den service och de tjänster som finns där bör komma alla invånare i regionen till godo oberoende av var man är bosatt. och områdena norr därom bildar dels i flera verksamheter en gemensam region med , dels ett för många skånska företag inom industri och handel. Ett mycket stort utbyte av varor, tjänster och personliga kontakter äger rum i båda riktningarna. De mycket omfattande kontakterna inom olika delar av näringslivet i och medför att både transportintensiteten och transportvolymen blir mycket hög. Från fördelningssynpunkt är det angeläget att detta utbyte av varor och tjänster kan ske på vägar som har lika god standard som de på andra håll i landet. Med anledning av luftfartpolitiska beslut uppdrog regeringen åt luftfartsverket att genomföra ett system för resultatutjämning som förutom statliga flygplatser även skulle omfatta flygplatser under annat huvudmannaskap. Efter förhandlingar med verket slöt och kommuner avtal om ett provisoriskt underskottsbidrag för perioden /83-1983/84. Bidraget har för uppgått till ca 3 milj. kr. uppdrag redovisades i en rapport benämnd RESULT. I denna föreslogs resultatutjämningssystem för de statliga flygplatserna jämte sex kommunala, där ingick. Genom att de bidragsgrundande kostnaderna föreslogs bli minskade med räntekostnader för investeringar gjorda före och allmänflygets andel av totalkostnaderna, skulle bidraget för sjunka till 2,5 milj. kr. tillstyrkte i sitt remissvar att de kommunala flygplatserna skulle ingå i resultatutjämningssystemet. I budgetpropositionen 1986 förordar departementschefen att bidraget till och Växsjö flygplatser avvecklas när gällande avtal upphör, dvs. vid utgången av /86. Förutom ekonomiska hänsynstaganden anför departementschefen att det enligt hans mening är principiellt olämpligt att luftfartsverkets resultatansvar skall omfatta sådan verksamhet som ligger utanför verkets eget ansvarsområde och påverkansmöjligheter. Dessutom anser han att med hänsyn till den goda finansiella situationen inom kommunsektorn saknas det kommunalekonomiska skäl för att från statens sida bidra till underskottstäckning vid flugplatser som förvaltas av landsting och kommuner. har tillsatt en arbetsgrupp som skall utarbeta förslag till forskning om det sydsvenska skogsbruket. Förslag väntas från arbetsgruppen . har i skrivelse till regeringen pekat på behovet av ökad forskning om det sydsvenska skogsbruket. Bland annat hänvisades till ett program för skogsforskningens framtida inriktning och uppbyggnad av skogsvetenskapliga fakulteten vid . I programmet anförs bl. Fakulteten har god regional förankring i mellersta och norra med dålig regional förankring i . 1 det läge vi nu befinner oss kan det inte uteslutas att det är nödvändigt att starta en liten, regionalt inriktad enhet som skall arbeta med sydsvensk skogskötsel. Behovet av ökad forskning har även framhållits i skrivelser till från företrädare för skogsnäringen i och från landshövdingarna i de sju sydlänen. Företrädare för skogsnäringen och forskare synes vara ense om att det finns många problem beträffande skogsproduktionen i . Faror som hotar är luftföroreningar, skadegörande insekter och svampar, viltbetning samt konflikter med andra markanvändningsintressen. Dessutom finns problem med stamkvaliteten i yngre bestånd. Ett intensivt skogsbruk i måste också anpassas efter de starkt varierande förhållanden som råder i fråga om mark, trädslag, klimat och belägenhet, vilket kräver god kunskap. Forskningen kring produktion och användning av lövträd bör intensifieras. Ägarstrukturen med dominans för småskogsbruket i ställer också andra krav på forskningen än storskogsbruket i norr. 1 * 1985/86.3 sami. Teknikby/Forskarby i anslutning till . Länet saknar teknisk högskola. Det är emellertid ytterst angeläget att utveckla kvalificerad verksamhet på hög teknologisk nivå i länet. har därför tagit initiativ till stiftelsen . Huvudmän för detta är , kommun och . Också högskolan och Utvecklingsfonden är med i projektet. Syftet med Teknikcentrum är att utgå från den kompetens som finns inom såväl företag på hög teknologisk nivå som och på grundval därpå bygga upp en kvalificerad verksamhet inom utbildning, forskning och utveckling med särskild inriktning på informationsteknologi. Teknikcentrum är inrymt i provisoriska lokaler i anslutning till högskolan. har planer presenterats att bygga en Teknikby/Forskarby vid högskolan på Teleborg. Forskarbyn skall vara den plats där företagen skall kunna utveckla ny teknik inom bl. a. data, elektronik och informationsteknologi. Kostnaden för nybyggnaden har uppskattats till storleksordningen 100 milj. kr. I lokalerna skulle även vissa delar av högskolan inrymmas och därmed i sin helhet lokaliseras till Teleborg. Uppvaktning har ägt rum hos för att få styrelsen att medverka i förverkligandet av nybyggnaden. Sorn framgått av redovisningen ovan minskar folkmängden i , särskilt i dess östra del. Minskningen beror på utflyttning från länet. Samma utveckling kan konstateras i hela sydöstra . För att bryta denna negativa utveckling måste en rad åtgärder sättas in i vårt län. Sådana åtgärder bör vara både kortsiktiga och inriktade på . förfogar över medel för regionalpolitisk utveckling (länsanslaget). För innehavande budgetår uppgår detta till 5 milj. kr. Dessa medel sätts in i projekt för att främja sysselsättning, teknisk utveckling, glesbygdsutveckling m. m. För nästa budgetår bör detta anslag till länet kraftigt höjas. Enligt vår mening bör det fördubblas till 10 milj. kr. Kommunikationerna är av avgörande betydelse för länets utveckling. En ensidig satsning på den s. k. motorvägstriangeln (E6, E4, E3, E18) skulle kunna utarma anslagstilldelningen till övriga vägar. skulle till största delen ligga utanför influensområdet för denna motorvägstriangel. En väg av utomordentlig betydelse för vårt län liksom för hela är (- - - - - ). Kontakterna med är viktiga för länet. En stor del av länets export går över hamnar i . Betydande investeringar har gjorts beträffande men för att dessa ska få full effekt behövs ytterligare stora investeringar, särskilt på sträckan - . En utbyggnad av skulle också bli en motvikt mot motorvägstriangeln och främja näringslivet i mellersta och östra delarna av . Det bör också övervägas att göra till europaväg och bygga ut den för att motsvara den standard som krävs för europavägar. Flygplatsen i är av vital betydande för regionens näringsliv. Att försämra de ekonomiska villkoren genom att dra in det nuvarande statliga bidraget skulle motverka strävandet att stödja regionens utveckling och även framstå som orättvist i jämförelse med regioner med rent statliga flygplatser. Vi anser därför att bidraget skall finnas kvar. Det kan finansieras med höjda passagerarplatser. Skogsbruket är av vital betydelse för näringslivet i . Företrädare för samhällsorgan liksom det sydsvenska skogsbruket har hos regeringen och föreslagit att skoglig forskning förläggs till vårt län. Ett utredningsförslag väntas läggas fram om forskning rörande det sydsvenska skogsbruket. är ett skogligt centrum i många avseenden. I finns också högskola med resurser (bibliotek, data, administration) som kan utnyttjas även av skogsforskning. har i skrivelse till den pågående utredningen redovisat de möjligheter att erhålla lokaler för skoglig forskning som finns i . Med fördel skulle sådan forskning kunna förläggas till den nybyggnad som placeras inrymma en forskarby. Vi föreslår att en enhet för skogsforskning förläggs till . Vi förordar också att staten genom medverkar till att en nybyggnad för en forskarby uppförs i anslutning till högskolan i . att byggs ut för att främja näringslivet i mellersta och östra delarna av länet, att en utredning görs av förutsättningarna att göra till europaväg, att får bibehålla statsbidraget med en finansiering som anges i motionen, att en enhet för skogsforskning förläggs till i anslutning till högskolan där, att staten genom medverkar till en nybyggnad för en forskarby i anslutning till högskolan, att anslaget till regionala utvecklngsinsatser (det s. k. länsanslaget) för länet höjs till 10 milj. kr. Medlen tas inom befintlig ram. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anfört om en ytbyggnad av väg 23 till vägsstatus, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till , [3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en enhet för skogsforskning vid högskolan i ,1] [4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. 1985/86 motionen anförts om behovet av lokaler för forskarby i anslutning till T287 högskolan i ,2] [5. att beslutar att inom ramen för anslaget Regionala utvecklingsinsatser anslå totalt 10 milj. kr. () () 1 1985/86: J06O8. 2 1985/86: Ub539. 3 1985386: A426.