mot · GA02Fi103 · 1986-10-31 00:00:00 — Motion till 1986/87:Fil03 m.fl. (fp) Fortsatt kreditpolitisk lagstiftning (prop. 1986/87: 27) I proposition 1986/87: 27 föreslås att giltighetstiden för lagen om kreditpolitiska medel förlängs med , dvs, till Utgången av 1989. Den svenska kreditmarknaden har varit reglerad. Syftet med det kreditpolitiska styrsystemet var att påverka kreditgivningen inte enbart genom räntan utan även genom kvantitativa begränsningar av tillgången på kredit. Populära styrmedel var likviditetskvoter, utlåningstak, placeringskvoter och obligationsemissionskontroll. Dessa penningpolitiska medel kan betecknas som selektiva, då de direkt ingriper i den fördelning av krediter som de enskilda subjekten till givna räntor skulle välja. Då under dessa år valde att hålla en artificiellt låg ränta tvingades man således att tillgripa ransoneringsmetoder. Resultatet blev en ineffektiv resursallokering med åtföljande välfärdsförluster. Efter introduktionen av bankcertifikat och statsskuldväxlar har den svenska penningmarknaden utvecklats i positiv riktning. sker statens upplåning till marknadsmässig ränta. har övergivit flertalet av de selektiva kreditpolitiska medlen, vilket säkerligen haft en positiv effekt på samhällsekonomin. penningpolitik har kommit att inriktas på att stabilisera valutaflödena. Det faktum att nu infört en strafifräntetrappa gör det dessutom möjligt att finjustera valutaströmmarna. Den kreditpolitiska lagen ha därmed förlorat sin viktigaste funktion. Däremot kan en förlängning av lagen fresta regeringen att ställa krav om en återgång till selektiva penningpolitiska medel om den ekonomiska utvecklingen inte fortsätter att utvecklas lika gynnsamt som . Detta skulle vara olyckligt då lagen är en beredskapslag och följaktligen inte skall tillgripas annat än i extremfall. Ett viktigt styrinstrument i den marknadskonforma penningpolitiken är användandet av kassakvoter. rätt att använda detta medel konstitueras i den kreditpolitiska lagen. kommer en ny riksbankslag träda i kraft. Denna bör ge rätt att utnyttja kassakvoter. Av denna anledning kan vi acceptera att föreslå att giltigheten för lagen om kreditpolitiska medel förlängs till utgången av 1988. I propositionen föreslås även ge regeringen rätt att utfärda föreskrifter om de betalningsvillkor som säljare eller kreditgivare skall tillämpa gentemot konsumenter vid kreditköp av nyttigheter. Detta bemyndigande önskar regeringen inneha till utgången av 1989. Det var som den socialistiska riksdagsmajoriteten beslöt att utvidga tidigare bemyndiganden avseende kontoköp till att också avse övriga konsumentkreditköp. ville inte godkänna denna förändring, då den innebar större möjligheter för regeringen att ingripa i kreditgivning och prisbildning. Vi vill också påminna om att det i existerar en riksbank som är fullt kapabel att bedriva penningpolitik utan regeringens medverkan. är av just denna anledning skild från . bör således upphäva lagen (1985: 580) med bemyndigande att meddela föreskrifter om betalningsvillkor vid kreditköp. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs 1. att med ändring av regeringens förslag beslutar om en förlängning av giltighetstiden för lagen om kreditpolitiska medel (1974:922) med , 2. att avslår regeringens förslag om fortsatt bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om betalningsvillkor vid kreditköp, 3. att avslår förslaget till lag om ändring i konsumentkreditlagen (1977:981). () () 1986/87 Fil 03