mot · G902n277 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N277 () Det statliga stödet till små och medelstora företag Små och medelstora företag har en vital betydelse för utvecklingen av näringsliv. För det första är nyskapande, utveckling och kreativitet utmärkande för de mindre företagen. För det andra är många orter runt om i landet beroende av de små företagens möjligheter till utveckling. Det är utveckling och sysselsättning i dessa företag som ger möjlighet till utkomst och också är grunden för den offentliga sektorn. För det tredje är tillkomsten av små företag nödvändig för att vända den negativa utvecklingen t. ex. i Bergslagens bruksorter. De stora bruksföretagen har inte lyckats förnya sig och hitta nya verksamhetsgrenar utan har på många orter råkat in i strukturproblem med sysselsättningsminskningar som följd. Mot den bakgrund som här redovisats måste goda förutsättningar ges för små och medelstora företags utveckling. I det följande ämnar jag ta upp tre områden: effektivisering av statligt stöd och service decentralisering av statligt stöd och service. Områdena är naturligtvis beroende av varandra. Uppgiftsskyldigheter, regler, lagar och avtal upplevs av många mindre företagare som ytterst betungande. För många är det en hämmande faktor för att ta steget att bli företagare. För befintliga företagare utgör det ett hinder för expansion. De allra flesta företagare är införstådda med att lagar och avtal skall följas. Det betungande ligger i stället i uppgiftsskyldigheter, enkäter, krav på kännedom om föreskrifter och nya förhållanden. Den enskilde företagaren känner att det tidsmässigt är omöjligt att sätta sig in i och behärska allt som krävs. För det stora företaget är situationen enklare. Det stora företaget kan hålla sig med särskilt anställd personal för ändamålet. Enmansföretagaren måste sköta allt själv vid sidan av produktion och försäljning. I realiteten gynnas det stora företaget. Det har t. o. m. gått så långt att det finns dispensmöjligheter för det stora företaget i vissa skattefrågor, t. ex. när det gäller traktamentsredovisningar. I stället borde ordningen vara sådan att man har förenklade förfaranden Mot. för de små och medelstora företagen och då särskilt enmansföretagen. Uppgiftslämnandet till myndigheterna är betungande. Vid sidan av en förenklad ordning för små och medelstora företag bör också en samordning ske från myndigheternas sida. I budgetpropositionen redogör föredragande statsråd för den s. k. normgruppens arbete. Ambitionen och resultaten på det industripolitiska området tycks vara låga. Enligt min uppfattning bör företagens organisationer beredas tillfälle till ett mer aktivt deltagande i avbyråkratiseringsarbetet. För att markera betydelsen av avbyråkratiseringsarbetet bör anmoda regeringen att för redovisa uppnådda resultat. Effektivisering av statligt stöd och service Regional- och industripolitiken har vuxit väsentligt . Växten är nu så vildvuxen att den behöver ansas. Syftet med den selektiva politiken är att genom service och finansiell medverkan underlätta för befintliga företag att utvecklas och nya att komma till. Antalet företagsstöd är så stort att ytterligare få, om någon, känner till alla. Uppskattningar som gjorts antyder att antalet enskilda företagsstöd skulle kunna vara så stort som 140. Med uppskattningsvis 50 paragrafer i varje stödform skulle det inalles bli fråga om 7 000 paragrafer. Resultatet har blivit att det är omöjligt för företaget att känna till alla de stöd som finns, varför stöden då inte heller har möjlighet att påverka företagarens beslut. Vidare är reglerna så detaljerade att handläggningen blir inriktad på att kontrollera att alla paragrafer och föreskrifter följs. Utrymmet för sunt förnuft och omdöme blir mycket litet. De många och detaljreglerade stöden kräver många tjänstemän för handläggning och kontroll. Kostnaderna för staten att administrera stöden blir härigenom onödigt höga. Tiden är i högsta grad mogen för att minska antalet stöd och detaljföreskrifter och också antalet stödgivande organ. Detaljstyrning bör ersättas med målstyrning och decentralisering. I regionalpolitiska motion har också krävts en utredning om en ny inriktning av regionalpolitiken. Bra beslut fattas så nära och med så god kännedom som möjligt om den enskilde medborgaren. Denna princip gäller också för företagsstöd. Vidare är det viktigt att företagaren inte som måste vända sig till ett stort antal myndigheter och stödgivande organ utan att man kan få sin service nära och på ett och samma ställe. Detta var den bärande grundtanken när de regionala utvecklingsfonderna skapades 1978.1 beslut sades att myndigheterna inte skulle bygga upp egna regionala organisationer. På så sätt skulle de stöd som staten ger till små och medelstora företag göras Som jag tidigare beskrivit i motionen har utvecklingen inte helt blivit sådan. Det är inte bara det att stöden blivit många utan de centrala myndigheterna i behåller beslutanderätten i enskilda ärenden. Små pytsas ut och resandet till blir allt frekventare. Avståndet mellan det enskilda företaget och den som beslutar ökar. Mot detta vill jag sätta ett decentraliserat system där stor och vid beslutanderätt ges till dem som är närmast problemen. Det behövs då mindre detaljstyrning och mer utrymme kan ges för omdöme och sunt förnuft. Det behövs mer tilltro från de centrala myndigheternas sida till att de som arbetar ute i länen också fattar beslut som gynnar länen. Beslutanderätt bör delegeras till länsstyrelser och regionala utvecklingsfonder. Om beslut i enskilda företagsärenden skall ligga kvar på den nationella nivån så bör det särskilt motiveras. Mot den bakgrund som här beskrivits är det inte heller möjligt att godta regeringens förslag om att administrationsbidraget till de regionala utvecklingsfonderna minskar. B 12 Småföretagsutveckling föreslås bli neddraget från 151,2 milj. kr. till 143,3 milj. kr. för kommande budgetår. 1 sak kommer detta förslag, om det genomförs, att innebära att utvecklingsfonderna får mindre antal timmar till förfogande för service till små och medelstora företag. Enligt min uppfattning bör i stället både uppgifterna och antalet anställda minskas vid de centrala myndigheterna. Besparingar kan således göras hos SIND, STU, , Investeringsbanken m. fl. som sysslar med stöd till enskilda företag. De resurser som frigörs kan överföras till de regionala utvecklingsfonderna. Härigenom skulle utvecklingsfonderna kunna få resurser så att de kan etablera kontor i varje kommun. Genom att flytta resurser från de statliga myndigheterna i till utvecklingsfondskontor i kommunerna kan en verklig decentralisering genomföras. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om avbyråkratisering, effektivisering och decentralisering av statligt stöd till små och medelstora företag, 2. att beslutar att till Småföretagsutveckling anvisa ett med 22,5 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag förhöjt reservationsanslag om totalt . 1985/86 N277 1 * 1985/86.