mot · GA02Jo113 · 1986-11-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Joll3 i m. fl. Vissa prisreglerande åtgärder på jordbrukets område (prop. 1986/87:65) I proposition 1986/87:65 föreslår regeringen att . skall tillföras anslaget Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område. Det föreslagna beloppet sönderfaller i två delbelopp. Dels skall 250 milj. kr. betalas som statens andel av underskottet i spannmålsregleringen . Resterande belopp, 305 milj. kr., är livsmedelssubventioner, vilka skall utgå i stället för den prishöjning på jordbruksprisreglerade livsmedel som skulle skett enligt beslut . motionerade vi om att regeringen borde ta upp förhandlingar med jordbruket om slutlig reglering av det underskott som uppkommit i svensk spannmålshandel perioden 1985. Underskottet uppgår till 555 milj. kr. Som en lämplig riktpunkt för kostnadsfördelningen angavs det jordbrukspolitiska beslutet . Det innebär att staten skall stå för av underskottet, jordbruket för resten. Regeringen vägrade att uppta sådana förhandlingar. Det är därför glädjande att förhandlingar nu förts och att resultatet av dessa ligger väl i linje med vårt förslag. beslöt att jordbruket skulle erhålla kostnadskompensation och inkomstföljsamhet genom prisändringar på sina produkter per . Regeringen föreslår nu i stället att jordbruket skall ersättas med skattemedel . De föreslår alltså att livsmedelssubventionerna skall ökas. Motivet avslöjas inte i propositionen men är uppenbart. Inflationen i är högre än i våra konkurrentländer. Inflationen t. o. m. var ca 3,. Överskrider den är risken stor att löneavtalen på den privata sektorn omförhandlas med ökade lönekostnader som följd. I desperation över denna risk tillgriper regeringen alla möjligheter som finns att skjuta prishöjningar . Förslaget om införande av temporära livsmedelssubventioner är ett belysande exempel på detta. För löntagaren kan förslaget medföra lägre löner än vad som eljest skulle ha blivit fallet och därmed sämre förmåga att betala de höjda priserna. Höjningen av livsmedelspriserna måste betalas på ett eller annat sätt. Fram till betalas den enligt regeringens förslag indirekt över skatten, efter detta datum direkt över priserna. Det naturliga vore att man 1986/87 Jol 13 114 1 1986/87. betalade hela matkostnaden över priserna. Eftersom jordbrukarna skall erhålla ytterligare kostnadskompensation drabbas konsumenten av två prishöjningar . Subventioner av vissa varor är alltid negativt. Subventionen snedvrider marknadsinformationen och leder till att konsumtionen av de subventionerade varorna ökar på substitutvarornas bekostnad. 1 detta fall kan man t. ex. tänka sig att konsumtionen av nötkött ökar på kycklingkonsumtionens bekostnad. Vi yrkar avslag på förslaget om ökade livsmedelssubventioner. Enligt vår mening borde jordbrukspriserna ha höjts på sätt som föreslagits av statens jordbruksnämnd. På grund av föreliggande regeringsförslag har så inte skett. Jordbrukspriserna bör därför justeras . Den kompensation som jordbruket därmed går miste om skall det få kompensera sig för vid nästa tillfälle till kostnadskompensation, dvs. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar att tillföra anslaget Prisreglerande åtgärder . för /87 samt att i övrigt avslå propositionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kompensation till jordbruket för uteblivna prishöjningar. 1986/87 Jol 13 () () () () () () fm) () ()