mot · G902ub719 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub719 () Universitetens och högskolornas kontaktsekretariat tillkom på näringslivets initiativ en rad näringslivssekreterare vid de större universiteten. Syftet var att öka kontaktytorna mellan näringslivet och universitetens utbildning och forskning. Kontakterna skulle å ena sidan leda till att universiteten i högre utsträckning fick impulser från näringslivet om problem som var lämpliga för forskning och utbildning. Å andra sidan skulle kontakterna skapa kanaler från universiteten till näringslivet för idéer som kunde utnyttjas i produktion och utveckling. Försöksverksamheten med näringslivssekreterare visade sig framgångsrik, och organisationen permanentades i s. k. kontaktsekretariat. Dessa har sedermera vuxit ut och omfattar nu flera anställda på de större universitetsorterna, och finansieringen sker huvudsakligen via statsbudgeten. Vår uppfattning är att kontaktsekretariaten har en mycket viktig funktion att fylla för svenskt arbets- och näringsliv. En sentida konsekvens av samma tanke är de forskarbyar som växer upp i , , och . har de fackliga centralorganisationerna, LO och TCO, utvecklat en rad aktiviteter inom forskningen. Båda organisationerna har utvecklat en forskningspolitik och med stöd av forskningsinitieringsmedel strävat efter att bygga upp en egen kompetens i forskningsfrågor för kontakter med universitet och högskolor. Båda organisationerna har på distriktsnivå genomfört s. k. forskningscirklar för fackliga företrädare i syfte att öka deras kompetens i forskningsfrågor. På en hel rad orter- Orebro, , /, , , , , - har de fackliga distriktsorganisationerna helt eller delvis i samarbete med universitet och högskolor, kommuner, landsting och länsstyrelser spontant byggt upp regionala forskningsorgan för samverkan och samarbete med universitet och högskolor. Den nuvarande verksamheten i dessa forskningsorgan vilar i allmänhet på en svag och osäker finansiell grund. Det fristående statliga forskningsinstitutet som står under ledning av arbetsmarknadsorganisationerna, staten, har två huvuduppgifter: 1) att bedriva forskning och 2) att främja annan arbetslivsforskning genom bl. a. kontakt- och samordnings Den senare bedrivs dels centralt vid Arbetslivscentrum i , dels lokalt. Arbetslivscentrum inledde en försöksverksamhet på några orter - , , och senare och - med regionala kontaktsekretariat för ökade kontakter mellan regionens arbetsmarknadsorganisationer och universitet och högskolor. Verksamheten har varit framgångsrik i så måtto att inslagen av skräddarsydd utbildning för olika grupper har ökat och att inslagen av arbetslivsforskning också har ökat. Denna ökning har de regionala arbetsmarknadsorganisationerna och deras medlemmar på olika sätt kunnat tillgodogöra sig. Likaså har den ökade kontaktytan betytt att problem som formulerats av fackliga organisationer och deras företrädare i ökad utsträckning uppmärksammats som forskningsbara problem. Den sammantagna erfarenheten av de näringslivsinriktade kontaktsekretariaten och den kontaktverksamhet de fackliga organisationerna försöksvis deltagit i pekar på två slutsatser: 1) det behövs kontaktsekretariat som arbetar med kontakter och samordning mellan universitet/högskolor och deras omvärld och 2) det behövs kontaktsekreterare som är inriktade på näringslivskontakter och sådana som är inriktade på kontakter med de anställda och deras fackliga organisationer. Detta skulle sammantaget innebära att en viss förstärkning av kontaktsekretariatens resurser behövs. Det råder också, såvitt vi erfarit, en bred enighet på de försöksorter som nämndes ovan om att det finns behov av en permanent organisatorisk och finansiell lösning för kontaktverksamheten mellan universiteten och de fackliga organisationerna. Praktiska möjligheter för en förstärkt kontaktverksamhet av detta slag finns i , , , , , , /, , , och . Syftet med att förstärka kontaktverksamheten skall vara 1) att i samverkan med universitet och högskolor bidra till att forskningsresultaten vinner bredare spridning och att kännedom om utbildningsutbudet blir mera spritt och 2) att i samverkan med universitet och högskolor skapa större uppmärksamhet för problem i arbetslivet som formulerats av de anställda och deras representanter, vilket kan bidra till såväl ett vidgat utbildningsutbud som nya forskningsområden. Frågan bör, enligt vår mening, utredas skyndsamt och förslag lämnas före 1986-09-01. Ett viktigt skäl är att förnyelsefonderna kommer att vara verksamma från 1986-07-01. På regional nivå kommer både näringslivsföreträdare och representanter för fackliga organisationer att ha stort behov av kontakter och konsultation i forsknings- och utbildningsfrågor. Det är, menar vi, en fördel om dessa kontakter kan tas direkt via universitet och högskolor och icke via utanförstående mellanhänder. Förnyelsefonderna kommer uppskattningsvis att omfatta . Den summan kan, rätt använd, innebära en utbilaningsexplosion och en radikal förändring av forskningen. De fackliga organisationerna har på sina resp. företag givits en vetorätt i fråga om fondernas användning. För att kunna utnyttja denna rätt på ett verkningsfullt sätt bör de fackliga organisationerna också ges möjlighet till kontinuerlig kompetensuppbyggnad. Alternativa organisatoriska lösningar kan övervägas. Det väsentliga är att organisationslösningar kan anpassas till de lokala förutsättningarna. På vissa orter finns redan väl utbyggda kontaktsekretariat eller liknande verksamhet som kan utvidgas och utvecklas. Regeringen kan också överväga alternativa möjligheter för ekonomiskt stöd till den föreslagna verksamheten. Om de ovan nämnda 11 orterna var och en utrustas med en heltidstjänst (med en lön i intervallet .) och medel för expenser (totalt ca .) skulle hela kostnaden uppgå till 4,5 milj. kr. Det finns flera finansieringsalternativ som icke innebär ökade statliga utgifter. T. ex. utgår från arbetarskyddsavgiften (0,) medel till information, utbildning, forskning, MBL- och utvecklingsavtalet m. m. Totalt rör det sig om . Vi menar att det är omöjligt att omdisponera några procent av dessa medel, motsvarande 45 milj. kr., för att stärka den regionala kompetensen i forsknings- och utbildningsfrågor. Ett förslag till förstärkning av kontaktverksamheten bör utformas i nära samråd med UHÄ, arbetarskyddsfonden och de fackliga centralorganisationerna. Mot bakgrund av det anförda hemställer jag att begär att regeringen lämnar förslag till förstärkning av universitetens och högskolornas kontaktsekretariatverksamhet i enlighet med i motionen angivna riktlinjer.