mot · GA02So609 · 1986-01-19 00:00:00 — 1986/87: So609 !, fl. (c) Familjepolitiken 1986/87 So609- 610 Valfrihet och rättvisa borde vara de naturliga värderingsgrunderna för familjepolitiken. 1 stället har politiken i centrala avseenden kommit att utformas med utgångspunkt från ensidiga ideal och utan respekt för föräldrarnas och familjernas fria val beträffande vad som bäst passar dem i deras unika situation. För alla dem som inte passar in i det av politiker fastställda mönstret framstår familjepolitiken som tvångsmässig, orättvis och byråkratisk. Den utgör ett intrång i familjelivet. kan inte acceptera detta. Vårdnadsersättningen skulle öka föräldrarnas och familjernas valfrihet. Möjligheten till förkortad arbetstid och mer tid för barnen blir reell om vårdnadsersättning införts. Därför har drivit på för en vårdnadsersättning i mer än två decennier. har vi kunnat notera vissa opinionsmässiga framsteg. I vårens familjepolitiska proposition gjorde biträdande socialministern en försiktig markering åt vårdnadsersättningshållet. /SR har i sitt skattepolitiska förslag utvecklat en familjepolitisk stödmodell som till viss del anknyter till av en vårdnadsersättning. I flera kommuner har det visat sig möjligt att nå majoritet för kommunala lösningar med vårdnadsersättning. Dogmatismen inom familjepolitiken har också kommit till uttryck när det gällt olika former av institutionell omsorg. kan inte acceptera att kooperativa eller privata initiativ hamnar i strykklass eller utesluts när det gäller statsbidrag. Avgörande för samhällets insatser måste vara att en kvalitativt god omsorg kommer till stånd. Mot denna bakgrund har ansett det angeläget att samla de partier som står för valfrihet och någon form av vårdnadsersättning. Vår ambition är att under vårens överläggningar utveckla den samsyn i familjepolitiken som c, fp och m framlagt i en gemensam reservation . Barnfamiljernas situation och barnens rättmätiga behov ställer krav på ett långsiktigt reformprogram. formar en politik förvalfrihet och avvisar politiska pekpinnar i ena eller andra riktningen i barnomsorgen. Ensidig satsning på institutionsomsorg är en sådan pekpinne. 1 1986/87.3 sand. Vårdnadsersättning införs till alla familjer med barn i förskoleåldern och där ersättning enligt föräldraförsäkringen inte utgår fr. o. m. Ersättningen skall i skattehänseende och inom det sociala trygghetssystemet betraktas som inkomst av förvärvsarbete. Ersättningen skall i normalfallet utgå till den förälder/vårdnadshavare som har lägst inkomst. Ersättningsnivån sätts till . Statsbidraget till den kommunala barnomsorgen läggs om och utgår som procent av bruttokostnaden för daghem, fritidshem, familjedaghem, föräldraledd barnomsorg, öppen förskola, deltidsförskola m. m. och anpassas successivt till gängse statsbidragsnivå på den sociala sektorn. Den kommunala barnomsorgsplanen skall täcka den faktiska efterfrågan, vilket också innefattar efterfrågan av året från grupper vars arbete präglas av intensiva arbetstoppar. Föräldradrivna och kooperativa daghem samt förskolor med alternativ pedagogisk inriktning och förskolor i privat regi skall vara berättigade till statsbidrag på samma villkor som gäller för andra daghemsformer. Föräldrar som anlitar omsorg i privata former, vilka inte har stöd av statsbidrag, befrias från att betala arbetsgivaravgift för utbetald lön . Privata dagmammor (och motsvarande) får vid taxeringen göra avdrag med . per barn vilket är att betrakta som kostnadsersättning. Skattereduktionen för familjer med en inkomst och barn höjs etappvis till . återställs till sitt ursprungliga värde). Föräldrarnas lagstadgade rätt till tjänstledighet för vård av små barn förlängs till . Barnbidraget utgör stommen i det familjeekonomiska stödet och bör successivt byggas ut. Flerbarnsstödet byggs ut till att omfatta också det andra barnet. Studiestödet för barn i gymnasieåldrarna () förstärks. Centerinitiativ har förbättrat barnfamiljernas situation tog initiativ till barnbidragets införande. beslöt 1981 om ett särskilt stöd till flerbarnsfamiljerna, det s. k. flerbarnstillägget, som är direkt kopplat till barnbidraget. Lagstadgad rätt till förkortad arbetstid för småbarnsförälder, dvs. rätt till sex timmars arbetsdag, infördes . På initiativ införde 1982 rätt för småbarnsföräldrar att tillgodoräkna sig ATP-år för vård av egna barn. beslöt att utöka föräldraförsäkringen/ vårdnadsersättningen från 712 månader varav 3 månaders vårdnadsersättning. beslöt 1981 om förenklade regler för barnomsorgens statsbidrag och ett rättvisare fördelningssystem mellan olika kommuner och omsorgsformer. Socialdemokraterna har rivit upp detta beslut. Inte heller de förändringar som genomfördes tillgodoser vår helhetssyn även om där finns moment som går i rätt riktning. förordar ett stegvis reformarbete på familjepolitikens område. Ett reformprogram av angiven omfattning medför en successiv överföring av stora resurser till barnfamiljerna. Den framtida familjepolitiken kan inte formas enbart genom omfördelningar inom de resurser som står till förfogande. Det familjepolitiska reformprogram föreslår medför fullt genomfört utgifter för statskassan i storleksordningen brutto. Våra förslag medför direkt eller indirekt möjligheter till besparingar/ökade intäkter i storleksordningen genom t. ex. ökade skatteintäkter och minskat behov av socialbidrag och bostadsbidrag. Det är viktigt att familjepolitiken utformas så att familjernas valfrihet kan kombineras med jämställdhet mellan man och kvinna. Det är dålig rättvisepolitik att skapa sådana förhållanden att den som väljer att korta ned sin arbetstid för barnens skull på grund av detta drabbas av ett försämrat socialt skydd. Eftersom fortfarande kvinnorna oftast förkortar sin arbetstid eller helt avstår från förvärvsarbete innebär den nuvarande familjepolitiken och alla förslag som utesluter en beskattad vårdnadsersättning brister ur jämställdhetssynpunkt. Enligt vår mening måste arbete med barnen ge ATP-poäng och ligga till grund för sjukersättning. För den som går ned i arbetstid blir det då möjligt att ge mer tid för barnen utan att förlora framtida pensionsmöjligheter. En förkortad arbetstid borde därmed också framstå som mer attraktiv för många män. I sammanhanget bör också understrykas att en statlig beskattad vårdnadsersättning enligt vårt förslag på intet sätt påverkar möjligheterna att utnyttja barnomsorg. Med den ökade flexibilitet vi förordar i den kommunala barnomsorgen ges också goda möjligheter att möta olika situationer utifrån de lokala förutsättningarna. Därmed ges också möjligheter att lösa olika frågor med god kvalitet i omsorgen om barnen. Det är viktigt att barnomsorgens pedagogik utarbetas tillsammans med föräldrarna och så att barnen på ett naturligt sätt får kontakt med vuxenvärlden och de vardagssysslor som förekommer i hem och familj. Det är också viktigt att barnen får kunskap om de etiska grunder som vårt samhälle vilar på och bakgrunden till de traditioner som finns i vårt samhälle. Sådana pedagogiska inslag måste, liksom kunskap om natur och omgivning, delges barnen med utgångspunkt från de förutsättningar förskolebarnen har. All barnomsorg måste genomsyras av samma principer. Det gäller såväl omsorg i enskilt hem som i förskola och öppen förskola. 1 * 1986/87.3 sami. Förskolebarnen är för sin utveckling i hög grad beroende av stabila vuxenrelationer. Det finns skäl understryka att stora förändringar i personalsammansättningen i ett daghem är skadligt för barnen och kan hämma deras utveckling. Det är också viktigt att uppmärksamma familjedaghemmens arbetssituation. Därför är det enligt vår mening angeläget att kommunerna förmår hantera personalfrågorna med större hänsyn till barnens situation. Inom en rad kommuner tas initiativ för att lokalt skapa en vårdnadsersättning. Dessa initiativ skall ses som ett resultat av en bred och entydig folklig opinion för rättvisa mellan olika barnfamiljer när det gäller omsorgen om små barn. Enligt vår mening bör göra ett klargörande uttalande att det är förenligt med den kommunala kompetensen att i en kommun införa vårdnadsersättning. Om ett riksdagsuttalande i denna fråga förutsätter en ändring av kommunallagen, bör så ske. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utforma lämplig lagtext. Vi vill i detta sammanhang särskilt peka på olika lösningar för vårdnadsersättning, vilka i avvaktan på en statlig ersättning kan bli aktuella. Kommunen skall ha möjlighet att direkt betala ut vårdnadsersättning. En annan väg är att kommunen skall kunna anställa hemmaförälder som dagbarnvårdare för de egna barnen och ta upp detta i barnomsorgsplanen som ett familjedaghem. Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om inriktningen av ett reformprogram för familjepolitiken, 2. att hos regeringen begär förslag till en skattepliktig vårdnadsersättning att i en första etapp omfatta alla familjer med barn i enlighet med det anförda, 3. att hos regeringen begär förslag om förenklade regler för barnomsorgens statsbidrag och ett rättvisare system i enlighet med vad som anförts i motionen, [att beslutar att hos regeringen begära förslag så att den lagstadgade rätten till tjänstledighet för vård av små barn förlängs till tre år1], [att beslutar att skattereduktion för ensamförälder och hemmamake, vad gäller barnfamiljer, i en första etapp höjs till 4 000 kr.2], [att beslutar att hos regeringen begära förslag innebärande att för privata dagmammor införa ett avdrag vid taxeringen om kostnadsersättning med /barn2], [att beslutar att hos regeringen begära förslag innebärande att befrielse från arbetsgivaravgiften skall föreligga för utbetald lön . för föräldrar som anlitar privat barnomsorg, vilken inte uppbär statsbidrag2]. [att beslutar att hos regeringen begära förslag om meritvärdering av barnavårdande tid i hemmet1], 4. att beslutar att hos regeringen begära förslag om sådan ändring av kommunallagen att det är förenligt med den kommunala kompetensen att i en kommun införa vårdnadsersättning. . Åsling (c) P. O. () () () ' 1986/87: A707 2 1986/87: Sk324 1986/87: Sf216