mot · G902So606 · 1986-01-17 00:00:00 — Motion till 1985/86: S06O6 () Familjepolitik och barnomsorg Familjen som livsgemenskap utgör en förutsättning för ett gott och varaktigt samhälle. Utan fungerande hemmiljöer upphör också samhället att fungera. Den öppna familjen med omsorg om de egna och utomstående utgör grunden för samhällsgemenskap. Levande hemmiljöer är den bästa förutsättningen för solidaritet och medmänsklighet. Många av samhällets problem bottnar i hemmens och familjernas problem. Äktenskapet har för många förlorat sin innebörd och mening. Både barn och vuxna har ofta svårt att klara av djupa och varaktiga relationer. vet vi att behovet av gemenskap och värme är stort. Samhället måste genom politiska beslut och medveten opinionsbildning skapa en god jordmån för fungerande familjer. Familjerna måste återfå en reell möjlighet att vårda och fostra sina barn. Arbetet med hem och familj måste erkännas som en fullgod arbetsinsats. Den förda familjepolitiken har inte haft som riktmärke att åstadkomma jämlika förhållanden mellan olika familjetyper. Samhällets resurser har i fråga om stöd till barnomsorgen ensidigt inriktats på familjer där båda föräldrarna har förvärvsarbete. Familjer som har valt att låta en av föräldrarna vårda barnen i hemmet får inget eller ett synnerligen blygsamt stöd. Det kan inte uppfattas som annat än en medveten styrning för att föräldrar skall låta samhällets institutioner ta hand om barnen i största möjliga utsträckning. Resultatet har blivit att det numera är ytterst svårt för barnfamiljer att leva på enbart en förvärvsinkomst. Tid och engagemang för barnen Föräldrarnas engagemang och intresse för sina barn är av grundläggande betydelse för barnens utveckling. Emellertid har samhället tagit över en stor del av barnomsorgen. Vistelsetiden i skolan har ökat. Många föräldrar har fått den uppfattningen att samhället tagit över ansvaret för fostran av barnen. har föräldrarnas tid för barnen minskat. I ett tidigare enförsörjar 1 * 1985/86. system var arbetstiden utanför hemmet . är det inte ovanligt att föräldrarna tillsammans arbetar utanför hemmet . Till detta kommer också att restiderna ofta är avsevärda. För att ge föräldrarna möjlighet att ägna mer tid åt sina barn föreslås att rätten till förkortad arbetstid för föräldrar utsträcks tills barnet fyllt . Föräldrar som vill arbeta halvtid skall ha större möjlighet till detta. Möjligheterna att få föräldrapenning bör förbättras på två punkter; Ersättning bör kunna utgå även till barn (dvs. höjd åldersgräns) i de fall föräldrarna måste ta ledigt för att följa med barn till läkare, om barn läggs in på sjukhus eller har svår sjukdom hemma. Föräldrar skall erhålla ersättning om dagbarnvårdare, där man har eget barn placerat, tar ledigt för vård av eget sjukt barn. Detta är viktigt inte minst med tanke på att barn inte bör ha för många olika vårdare. I glesbygd där det ofta är mycket svårt att få någon ersättning för dagbarnvårdaren är detta speciellt angeläget. Den allmänna osäkerhet som många nyblivna föräldrar känner gör behovet av föräldrautbildning stort. Föräldrautbildning på alla nivåer skall betona det livsvariga äktenskapet som bästa grund för familjebildning, föräldraskapets stora betydelse och ansvar för den unga generationen. Vikten av trohet, ömsesidig respekt och ansvarstagande för varandra, kärleken makar emellan och till barnen som en motvikt till den kommersialiserade och ytliga syn på samlevnaden som alltmer trängt fram. Föräldrautbildningen bör vara en viktig del av arbetet vid mödra- och barnavårdscentraler och på BB. Föräldrautbildning bör också vara en naturlig del av verksamheten vid daghem och andra förskolor. Föräldrautsbildningen måste utgå från en helhetssyn på barnen. Det är t. ex. angeläget att barnens behov av normer och fostran inte får stå tillbaka för den självklara informationen beträffande materiella behov, kost, hygien m. m. Stöd till ensamstående föräldrar Det finns ingen grupp i samhället som har en så pressad situation som de helt ensamstående föräldrarna. Det gäller kanske inte alltid rent ekonomiskt, men ofta psykiskt och fysiskt. Tid och kraft för barnen blir knapp. Isoleringen kan bli påfrestande. Dessa föräldrar behöver ordentlig möjlighet att korta ned sin arbetstid. De behöver också ett känslomässigt och psykologiskt stöd. Den vårdlön jag föreslår nedan bör kunna utgå efter särskild prövning till ensamstående föräldrar med två eller flera barn . Full vårdlön bör då komma i fråga för samtliga barn . Den arbetsinsats som en kvinna eller man gör genom att vårda sina barn i hemmet är minst lika mycket värd ur samhällets synvinkel som motsvarande vårdinsats är när den utförs av betald arbetskraft för andras barn. Den inkomst som disponeras i en barnfamilj med två föräldrar är resultatet av båda föräldrarnas i princip likvärdiga arbetsinsatser vare sig dessa utförs såsom förvärvsarbete eller genom vård av egna barn. Målsättningen är ytterst att ge barnen en så god och trygg uppväxtmiljö som möjligt. God ekonomi är i detta sammanhang enbart ett medel. Barn mognar i hemmiljö Hemmet är centralpunkten i barns liv, den enda miljön som det lilla barnet känner sig riktigt förtrogen med. Det är i hemmiljön barnet har den bästa möjligheten att uppnå social och känslomässig mognad. Från hemmets lilla gemenskap kan barnet utvidga sina kontaktytor till förskolan. Den ska ses som ett komplement till hemmet. Kds vill medverka till att ge föräldrarna de bästa förutsättningarna att ge sina barn en god uppväxt. Föräldrarna måste få reella ekonomiska möjligheter att välja om de själva vill vårda och fostra sina barn i förskoleåldern eller om de vill ha dem på daghem eller familjedaghem. Kds vill införa en beskattad vårdlön, bl. a. för att möjliggöra vård av egna barn som är mer än . Reformen bör införas . Vårdlönen föreslås utgå av basbeloppet , . I familjer med flera förskolebarn utgår full vårdlön för första barnet. För övriga barn utgår vårdlönen per barn. Vårdlönen är i första hand avsedd att göra det ekonomiskt möjligt för föräldrarna att själva vårda och fostra sina barn. Den ger också möjlighet att på annat sätt ordna omsorgen om barnen. Därför skall vårdlönen utgå till alla föräldrar med barn i förskoleåldern. Den som anlitar samhällets barnomsorg får en avgiftshöjning motsvarande vårdlönen. Denna avgift skall vara avdragsgill upp till vårdlönebeloppet. Vårdlönen utbetalas till den förälder som har den lägsta inkomsten och den berättigar till ATP till den del omsorgen utövas av föräldern. Beskattningen bör anpassas till försörjnings- och vårdansvar. Rätten att vid beskattning dela familjeinkomsten på makar införs. Överföringen begränsas till fyra gånger basbeloppet. Överföringen får göras så länge familjen har barn . tudelningsreform innebär en konkret och radikal jämställdhetsreform. Vid lägre familjeinkomster kompletteras tudelningen med en skattereduktion så att familjen får behålla minst existensminimum. Förslag om en tudelningsreform presenteras i separat motion. Grunden i samhällets familjepolitiska stöd är barnbidraget. I enlighet med tidigare kds-förslag är barnbidraget numera progressivt. Denna princip bör bibehållas. Barnbidraget bör höjas med . per barn och år fr. o. m. . Tjänstledighet och meritvärdering av hemarbetet Viktiga förutsättningar för att föräldrar skall ha möjlighet - eller våga - satsa på föräldraledighet med vårdlön är dels att de har möjlighet att få tjänstledighet, dels att de inte kommer i sämre ställning jämfört med sina arbetskamrater vad gäller anställningstrygghet, befordran etc. Den nuvarande rätten för småbarnsföräldrar att vara lediga på heltid bör utökas från nuvarande 18 månader , dvs. tills barnet fyller . Tjänstledighet för vård av egna barn bör ha samma meritvärde som aktiv tjänst. För att underlätta återinträde i förvärvslivet för föräldrar som vårdat och fostrat egna barn skall hemarbetet meritvärderas. Vidare skall det finnas goda möjligheter till återutbildning. Sjuklön för hemarbetande med barn som inte erhåller föräldrapenning skall utgå med garantibeloppet, /dag. I de fall vårdlön utgår skall den inte reduceras. De föräldrar som själva väljer att utnyttja samhällets barnomsorg har rätt till en kvalitativt bra förskola/daghem med en personaltäthet som möjliggör omsorg och omtanke för det enskilda barnet. Förskolans arbete skall vila på de kristna grundvärderingarna och ge barnen normer och värderingar för livet. Arbetet skall utgå från en väl utvecklad pedagogik och en medveten fostran av barnen. Undervisningen skall innehålla moment av både vardagsarbete, lek och inlärning. Daghemstaxan för heltidsplacerade barn uttas med vårdlönen jämte en avgift som kommunen fastställer. För deltidsplacerade barn uttas lägre avgift. Vid införandet av vårdlön enligt kds-förslaget skall det personal- och barnrelaterade bidraget till kommunerna för barn utgå ur Genom vårdlönen kan huvudmannen ta ut en avgift från föräldrarna i normalfallet, med det belopp som lämnas som statsbidrag för varje inskrivet heltidsbarn, utan att föräldrarnas ekonomiska situation förändras mot nuläget. Det personalrelaterade statsbidraget liksom det barnrelaterade statsbidraget för barn skall utbetalas enligt nuvarande ordning. Detsamma gäller statsbidraget till deltidsförskola och öppen förskola. Förskolor med annan huvudman än kommunen bör få ett startbidrag till inventarier och annan utrustning på . Daghem och fritidshem skall byggas i småenheter och ha välutbildad personal. Hög personalomsättning och många olika vårdare bör undvikas. Barnomsorgen bör ordnas i närheten av hemmet för att undvika att barnet lever i olika miljöer olika tider . Daghemsvistelsen bör heller inte vara mer än . Dagbarnvårdaryrket bör ges bättre status. Grundutbildning och fortbildning skall vara regel, och löne- och anställningsvillkoren skall göras trygga. För småbarn kan ibland familjedaghem vara att föredra framför daghem. S. k. trefamilj ssystem kan vara ett annat värdefullt alternativ i barnens hemmiljö. Barn kan i dessa småskaliga miljöer få en social och känslomässig mognad, där få men djupa barn- och vuxenrelationer kan knytas. Föräldrar skall i görligaste mån själva kunna välja vilken dagbarnvårdare som barnen skall ha. Öppna förskolor är ett bra komplement till hemmets vård av barn. Denna omsorgsform kan också ha en viktig funktion som stöd till föräldrar, dagbarnvårdare och till invandrare och nyinflyttade som söker stöd och kontakt i sin omgivning. Alternativa daghem och fritidshem Daghem och fritidshem som drivs av föräldrakooperativ, kyrkor, föreningar eller annan huvudman är ett viktigt alternativ till kommunernas barnomsorg. Statsbidrag till denna barnomsorg bör utgå efter samma grunder som till kommunernas barnomsorg. Vidare bör ett startbidrag utgå till inventarier och annan utrustning. En stor del av barnomsorgen sker hos privata dagbarnvårdare. har endast ett fåtal av de som anlitar dessa dagbarnvårdare möjlighet att betala ordentlig ersättning för barnomsorgen. Arbetsgivaravgiften för den privata barnomsorgen bör betalas av samhället. Detta kan finansieras genom arbetsgivaravgiftens barnomsorgsdel. Med stöd av det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att förskolans pedagogiska verksamhet skall förankras i kristna grundvärderingar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts när det gäller föräldrautbildning, [ 3. att beslutar hos regeringen begära förslag till förbättringar av de ensamstående föräldrarnas situation i enlighet med vad som anförts i motionen,1] 4. att hos regeringen begär förslag till vårdlön för barn i förskoleåldern i enlighet med vad som anförts i motionen att införas , 5. att hos regeringen begär förslag till statsbidragssystem till förskolan i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts när det gäller daghemstaxoma, [ 7. att hos regeringen begär förslag till förbättringar av föräldraförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen,2] [ 8. att hos regeringen begär förslag till utökning av rätten till tjänstledighet för småbarnsföräldrar och förändring av meritvärdering för vård av egna barn i enlighet med motionen,1] [ 9. att hos regeringen begär förslag till förbättring av sjuklönen för hemarbetande i enlighet med vad som anförts i motionen,2] 10. att beslutar att hos regeringen begära förslag om höjning av barnbidragen med . per barn och år fr. o. m. . 1 1985/86:A 710. 2 1985/86:Sf 228.