mot · G902Sf504 · 1986-01-16 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf504 m. fl. (s) Ökade verksamhetsbidrag till invandrar- och minoritetsorganisationer Bidrag till riksinvandrarorganisationernas verksamhet inrättades inför /76. Det budgetåret erhöll åtta riksorganisationer bidrag för sin verksamhet. Antalet bidragsberättigade organisationer /85 är 22. Det finns fortfarande några relativt nybildade riksorganisationer som väntas etablera sig som verksamhetsbidragsberättigade . Enligt SCB har inflationen t. o. m. varit . Verksamhetsbidragens genomsnittliga ökning har däremot varit sammanlagt . Verksamhetsbidragens genomsnittliga ökning till enskilda riksorganisationer har dock varit avsevärt lägre (12,) än den genomsnittliga ökningen. Detta beror främst på att nya organisationer har godkänts för verksamhetsbidrag. Man måste dock bortse från de syrianska, assyriska och kroatiska riksförbunden. Deras bidrag är fortfarande låga i jämförelse med andra riksorganisationers med motsvarande storlek. Syrianska och assyriska riksförbunden erhöll verksamhetsbidrag första gången /81. Sammantaget innebär detta att verksamhetsbidragens reala värde har minskat med för de allra flesta organisationerna. Invandrarorganisationerna är en relativt ny företeelse i Folkrörelsesverige. Organisationerna befinner sig fortfarande i utvecklingsstadiet både när det gäller verksamhet och den organisatoriska uppbyggnaden. Men i och med att organisationerna har etablerat sig ställer såväl samhället som de egna medlemmarna krav på utveckling och utökning av verksamheten. De spelar en viktig roll i samhället. Deras betydelse skulle bli än större om de erhöll ökade resurser till sin verksamhet. Det är dock klart att de inte haft rimliga resurser att infria vare sig samhällets eller medlemmarnas förväntningar på dem. detta år uttalade tio i sin besvikelse över att någon proposition inte framlagts under vårriksdagen 1985. Man framhöll att riksförbundens verksamhet hotades av en ansträngande ekonomisk situation och att deras möjligheter att verka blev mindre och mindre genom att man drar in medel för verksamheten. De minskade ekonomiska resurserna har inneburit att organisationerna har varit tvungna att kraftigt prioritera verksamheten. Fasta kostnader (personal-, lokal-, telefon-, tidningskostnader etc.) är oerhört svåra att minska, utan prioriteringarna faller naturligt på den övriga delen av Detta innebär bl. a. minskad mötesverksamhet, färre kontakter, mindre information för medlemsföreningarna samt minskade centrala arrangemang (utbildning, kultur, konferenser etc.). Minskad mötes- och kontaktverksamhet kan innebära att organisationernas möjligheter att förankra sina ställningstaganden i god demokratisk ordning försvåras. Det kan dock påpekas att de allra största organisationerna har blivit tvingade att minska de fasta kostnaderna. Som exempel kan nämnas att Riksförbundet Finska föreningar har överlåtit sin tidning , minskat sin personal väsentligt samt flyttat till billigare lokaler. har vid olika tillfällen minskat sina personalkostnader genom uppsägning av viss personal, vakantsättning av tjänster samt deltidsarbete för heltidsarbetande personal. har flyttat till billigare lokaler. har varit tvunget att inom verksamhetsbidragsanslagets ram även bevilja bidrag till nya organisationer. Försök har gjorts att rätta till de allra grövsta orättvisorna för organisationer vilka från början inte erhållit bidrag motsvarande medlemsantalet, som legat på samma nivå som de etablerade organisationernas, på grund av otillräckliga anslag. Att över hälften av bidragsökningen gått till ovannämnda ändamål har inneburit att tidigt etablerade riksorganisationer bara fått hälften så stor ökning av sina bidrag som folkrörelserna i övrigt. I budgetpropositionen anför invandrarministern att regeringen kommer att föreslå ett nytt system för stöd till invandrarnas riksorganisationer. Men det är avsett att det skall ske utifrån oförändrade resurser. Som framgår av vad som framförts i denna motion är detta inte möjligt om organisationerna skall kunna fylla sina funktioner. Kraven på dem är dessutom växande. En negativ samhällelig attityd mot dem försvårar i hög grad arbetet på att uppfylla invandrarpolitikens målsättning om jämlikhet, valfrihet och samverkan. Då det gäller att genomföra en rimlig och framgångsrik invandrarpolitik är det ofrånkomligt att detta leder till vissa utgiftsökningar. kommer detta att leda till besparingar. Även invandrarpolitiska kommitténs förslag innebär vissa utgiftsökningar. Intresset av att bättre än nu kunna infria de invandrar- och minoritetspolitiska målen är så stort, att det i sista hand kan finnas anledning att pröva kommitténs förslag om att införa vissa avgifter på några områden för att därigenom tillföra staten inkomster, exempelvis genom en höjning av avgifterna för turistvisum, för visum för affärsbesök och för förvärv av svenskt medborgarskap. Det senare har redan föreslagits i årets budgetproposition. 1985/86 Sf504 Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som angetts i motionen om behovet av ökade verksamhetsbidrag till invandrar- och minoritetsorganisationer. () () 1985/86 Sf504