mot · G902A433 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:A433 m. fl. (s) Regionalpolitiska insatser i läns situation har trots den förbättrade konjunkturen allvarligt försvagats. Befolkningen har minskat med ca 1 300 personer. Denna nedgång är till och med större än de stora minskningstalen . Länet har minskat med ca 5 000 personer. Särskilt allvarlig är nettoutflyttningen av ungdomar. Bara uppgick den till ca 2 200 personer. prognoser pekar på en fortsatt minskning av länets befolkning med ca 4 000 personer. Inom länet är det främst Bergslagskommunerna samt och som drabbats. Trots sysselsättningsförbättringar är arbetslösheten hög i länet. Vid en jämförelse med andra län i riket är den i högst efter . Av länets befolkning i åldersgruppen är arbetslösa. Till detta kommer att av länets befolkning i samma åldrar befinner sig i beredskapsarbete. Särskilt bekymmersamt är läget för ungdomarna och kvinnorna. Totala antalet arbetslösa ungdomar i åldern är 2 151. För att skall nå upp till riksgenomsnittet när det gäller förvärvsfrekvensen måste länet tillföras ca 4 300 nya arbetstillfällen. prognoser bedömer dock att sysselsättningen totalt sett kommer att minska fram . Industrisysselsättningen bedöms sålunda minska med ca 5 500 arbetstillfällen . Läget kan tyda på större minskning av länets folkmängd än prognostiserat. För detta talar bl. a. situationen inom jordbruket. Lönsamheten inom det värmländska jordbruket har allvarligt försämrats, och en ökad nedläggningstakt kan förutses. Inom skogsbruket har ny teknik tagits i bruk som väsentligt kommer att minska behovet av skogsarbetare för bl. a. skogsvård. För industrins del kommer strukturomvandlingen att medföra fortsatta svårigheter som kan innebära större minskning av sysselsättningen än förutsatt. Utsatta orter är i detta sammanhang t. ex. , , , , och Älvenäs. Strukturförändringarna av den värmländska industrin har också lett till att de avgörande besluten om företagens framtid fattas utanför länets gränser. Denna fjärrstyrning innebär minskade möjligheter till påverkan och till att viktiga ledande funktioner flyttas ut. Den ekonomiska situationen för kommuner och landsting gör att sysselsättningsökningen inom den offentliga sektorn dämpas. sektorn innebär befolkningsminskningen att underlaget minskar. Det är dessutom allvarligt, att inte lägre genom tillväxt A433 tjänar som en buffert mot minskningen i övriga länet. En studie som utförts vid högskolan i visar, att utvecklingen i på en rad områden varit avsevärt sämre än för jämförbara centra i . speciella situation som är en följd av kombinationen av glesbygdsproblemen i norra inlandet, strukturomvandlingsproblemen i Bergslagen och avsaknaden av en tillräckligt snabbt expanderande länshuvudort måste få ökad uppmärksamhet av riksdag och regering, och kraftfulla regionalpolitiska insatser måste sättas in. Vi kan för vår del inte stillatigande åse och acceptera de framtida prognoser som länsmyndigheter och andra organisationer presenterar. Offensiva insatser måste vidtas av statsmakterna för att bryta den nedåtgående trend som redovisas av en rad myndigheter. Problemen i östra delarna av länet som ingår i fordrar särskild uppmärksamhet. Arbetet med dessa problem som omfattar 23 kommuner bör få en annan inriktning och prioriteringsnivå. Utvecklingen har varit mycket negativ under en lång följd av år. Vissa orter har drabbats utomordentligt hårt vad gäller sysselsättning, exempelvis . Bergslagsdelegationen som är underställd SIND bör läggas direkt under industridepartementet. Delegationens arbete bör också få en mera offensiv inriktning innebärande att man får tillgång till fasta tjänster som arbetar med de särskilda problem som finns i Berslagskommunerna. Arbetet bör utformas så att man arbetar direkt mot kommunerna i samförstånd med aktuell länsstyrelse. Området Bergslagen är för stort för att ses i ett sammanhang. Ägarna till de företag som är och har varit verksamma i Bergslagen bör också mobiliseras på ett annat sätt än för att återskapa sysselsättning inom området. Människorna på de aktuella orterna har sedan sekel tillbaka bidragit till landets utveckling. De borde vara värda ett bättre öde än att få se fram emot arbetslöshet för egen del och utflyttning av den yngre generationen. Förbättring av infrastrukturen, vägar, teleförbindelser m. m. måste i första hand prioriteras, speciella åtgärder i någon form måste därutöver övervägas och särskilda medel för detta ändamål ställas till förfogande. En kraftfull planmässig satsning på har goda utsikter att lyckas. Det finns i länet ett starkt engagemang bland företag, kommuner, organisationer och myndigheter i arbetet på att utveckla länet. Detta har lett till utbyggnad av teknikcentra på flera platser, till satsning på elektronik och data, forskning och utveckling. En rad teknikintensiva företag utvecklas också snabbt. En särskild tillgång förutom länets rika naturresurser är den erfarna och kunniga arbetskraften. En satsning på bör på det regionalpolitiska området innefatta dels en temporär uppfattning av samtliga Bergslagskommuner i länet till stödområde B, dels att stödmöjligheterna i förbättras. läns läge med möjligheter till utveckling av såväl vinter- som sommarturism bör bättre tas till vara. är enligt vår mening ett exempel på ett projekt som bygger på dessa goda förutsättningar och som, när det genomförs, innebär ett kraftfullt lyft för möjligheterna att utveckla Stödreglerna för turismen bör göras så smidiga som möjligt. Möjligheterna för kommunerna att uppföra industrilokaler med hjälp av A433 statligt stöd har försämrats. Erfarenheterna i länet visar att det är nödvändigt att ha tillgång till billiga industrilokaler för att hjälpa befintliga företag att expandera och för att åstadkomma nyetableringar. Det är därför nödvändigt att förändra stödvillkoren så att uppförandet av kommunala industrilokaler i länet stimuleras. Möjligheterna att åstadkomma expansion i skulle väsentligt underlättas om ett industricentrum förlädes till kommunen. Ett sådant centrum är ett gammalt önskemål från länets sida. Det skulle ge värdefull erfarenhet av hur verksamhet vid ett industricentrum faller ut i de södra skogslänen. Läget i länet kräver stora statliga insatser. bör därför prioriteras i de lokaliseringsdiskussioner regeringen för med de större företagen i landet liksom när det gäller förläggningen av ny eller expanderande statlig verksamhet. beslut om målsättning för lokalisering av central statlig verksamhet till länet har inte uppnåtts. Dessutom har effekten av genomförda lokaliseringar urholkats genom de besparingar och rationaliseringar som skett och sker. har på många sätt varit ett föregångslän för ett nytt arbetssätt, byggt på samverkan med starkt lokalt och fackligt engagemang. Erfarenheterna av arbetet har också kunnat delges andra län. Ett exempel är den värmländska modellen för teknikspridning. Verksamheten har stötts med medel från anslat för regionala utvecklingsinsatser. Det s. k. syftar till att öka tillämpningen av elektronik och data i . Projektet har nått goda resultat. En särskild stiftelse har bildats och data i . Den har som syfte att främja och sprida information om forsknings- och utvecklingsarbetet inom elektronik och data. Stiftelsen skall också verka för utveckling av utbildning inom elektronik- och dataområdena. Ett åttiotal företag och kommuner är anslutna. Det är med tanke på teknikspridningens ökande betydelse viktigt att kan drivas vidare. Teknikspridningsarbetet har bl. a. medverkat till att utvecklingsarbetet i kommunerna har intensifierats och en rad projekt växer fram. Särskilt viktigt är att i kommunerna bygga upp utvecklingscentra av olika slag. Här kan särskilt nämnas satsningarna i på som skall driva tillämpad verktygsteknisk forskning och utveckling, utbildning och konsultverksamhet. Centret har möjliggjorts genom gemensamma satsningar av , kommun, industridepartementet, och utvecklingsfonden. I arbetar man med att bygga upp ett centrum med inriktning dels mot energi, dels mot data, det senare i samverkan med . I sker en satsning på data inriktad mot programutveckling för mindre och medelstora kommuner. I håller ett vattenbrukscentrum på att byggas upp, som kommer att inrymma kommersiella landbaserade odlingar och forsknings- och utvecklingsverksamheter. Lokaliseringsstöd har utgått dels till de kommersiella företagen, dels till kommunen för iordningställande av de gamla brukslokalema. I en råd andra kommuner som t. ex. och arbetar man också på att försöka etablera teknikcentra. i och rikssågverksskolan i har båda ett väl Mot. 1985/86 utvecklat samarbete med resp. delar av näringslivet och de bör med A433 samtidiga satsningar från näringslivet och staten kunna utvecklas som utbildnings-, forsknings- och teknikspridningscentra i länet. har i samarbete med stiftelsen utvecklats till en viktig bas för FoU-verksamhet och FoU-kontakter i länet. För att högskolan skall kunna fullgöra denna funktion måste den ha en egen fast kompetens- och resursbas av viss omfattning. Högskolan arbetar i detta syfte med att inom några för länet viktiga forskningsområden, bl. a. regional utveckling, arbetslivsforskning och kemiteknik genomföra den s. k. Karlstadsmodellen för forskning. Arbetet bedrivs med stöd av smärre statliga medel för kontaktverksamhet. Det är dock helt nödvändigt att ökade ekonomiska resurser tillförs. Verksamheten måste föras fram till en tillfredsställande omfattning. Ett effektivt och utvecklat samarbete mellan högskolan i och näringslivet skulle väsentligt förstärka näringslivsutvecklingen i länet. I detta syfte är ett utvecklingscentrum med industripark - Hjärnbruket- under utveckling i anslutning till högskolan. Enkla lokaler erfordras för ändamålet. Det är angeläget att statligt stöd kan utgå till projektet. Det är viktigt att teknikspridningsverksamheten i länet nu kan drivas med oförminskat tempo och att projekten, som i flera fall är i genomförandefasen, kan hjälpas fram med statligt stöd. Tooling Centers etablering är enligt vår mening exempel på en sådan nödvändig statlig medverkan. Erfarenheterna i länet är mycket goda av det friare arbetssätt som anslaget för regionala utvecklingsinsatser möjliggjort. I det allvarliga utvecklingsskede som länet befinner sig i är det därför angeläget att länsanslaget inte begränsar verksamheten. En ökning med hänsyn till länets speciella situation som skogslän och Bergslagslän bör därför ske. Det finns möjligheter att intensifiera såväl lokaliserings- som glesbygdsstödsverksamheten samt att genom en ökad projektram få fram program för utvecklingen av nya teknikområden. Om den befarade konjunkturnedgången påbörjas så kommer på grund av sin ogynnsamma näringslivsstruktur att drabbas extra hårt. Det är därför angeläget att medverkar till att höja beredskapen för olika typer av offentligt inriktade arbetsmarknadspolitiska insatser. En mycket viktig del i ett sådant åtgärdspaket är arbetsmarknadsutbildning. För att höja värdet av arbetsmarknadsutbildningen bör den målinriktas och kombineras med beredskapsarbete eller andra former av arbetspraktik. Detta kan åstadkommas om länsmyndigheterna på försök inom länet, på ett friare sätt än , kan kombinera olika arbetsmarknads-, utbildnings- och regionalpolitiska insatser. Om länet skall kunna utvecklas är det nödvändigt att infrastrukturen förbättras. Ett program för planmässiga insatser för t. ex. kommunikations-, utbildnings- och FoU-satsningar bör därför skyndsamt arbetas fram. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att under budgetåren 1986/87-1987/88 uppflyttar de fem Bergslagskommunerna i till stödområde B, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättrade stödmöjligheter inom , 3. att uttalar att en friare resursanvändning av de statliga medlen bör få ske inom befintliga stödmedelsramar, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt i motionen anförts om behovet av särskilda insatser i . () () () () ()