mot · GA02A101 · 1986-11-19 00:00:00 — Motion till 1986/87:A101 m. fl. Förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för Aioi-102 /87 (prop. 1986/87:25) Regeringen föreslår i propositionen att skall anslå ytterligare 143 milj. kr. till AMS att användas för upphandling av arbetsmarknadsutbildning från den nya . Bakgrunden till att regeringen utöver redan givna resurser vill anslå extra medel till detta ändamål framgår dåligt av propositionen. Detta är otillfredsställande. Efter vad vi erfarit är bakgrunden till det utökade behovet av resurser att det statskapital som överfördes från AMU till den nya felvärderades. Det har visat sig vara större än vad som ursprungligen beräknades, varför förräntningskraven också är motsvarande högre. Därutöver har lönekostnaderna, på grund av nya avtal, ökat snabbare än beräknat. I vad gäller behovet av medel för att klara förräntningen av statskapitalet borde detta ha kunnat förutses under det mycket omfattande förberedelsearbete som föregick övergången till ny . Därför är det nu aktualiserade tillskottet mycket förvånande. Vi förutsätter dock att detta är en engångsföreteelse och att uppdragsmyndighetens centrala ledning nu har full kontroll över utvecklingen. I vad gäller ökade kostnader för löner utöver vad som tidigare kunnat förutses kan detta förklaras av den komplicerade situation som uppstod i förhandlingarna med personalens fackliga företrädare vid övergången till ny organisation. Också detta borde ha kunnat förutses mot bakgrund av de speciella förhållanden som råder inom lärarnas avtalsområde jämfört med övriga delar av arbetsmarknaden. Trots vår kritiska inställning till handläggningen av dessa frågor ser vi små möjligheter att gå emot regeringens begäran. Ett avslag skulle varaktigt kunna störa utvecklingen av AMU från en stel och centralstyrd organisation till en mer flexibel och effektiv utbildningsanordnare som agerar på marknadens villkor. Det förtjänar dock att understryka att AMU måste utnyttja de nya möjligheter som följer av den förändrade organisationen och det nya huvudmannaskapet. Kostnadsökningar utöver ordinarie prisökningar och löneavtal måste bäras antingen av ökade intäkter via direkt försäljning av utbildningstjänster på den öppna marknaden och/eller rationaliseringar och effektiviseringar inom den egna verksamheten. Regional utveckling, lokaliseringsbidrag m. m. Regeringen föreslår att medel ur anslaget till lokaliseringsbidrag skall nyttjas till ett särskilt Blekingepaket. Detta innehåller enligt regeringens för I 1986/87. Nr A101 -102 slag 35 milj. kr. till ett regionalt investmentbolag där staten skall tillskjuta Mot. halva kapitalbehovet, 10 milj. kr. till för utvecklingsinsat- Al 01 ser i samt 9 milj. kr. för upprustning av i i . Regeringen har tidigare vid avvecklingen eller neddragningen av varven i och kunnat starta liknande investmentbolag med statligt delägande. Vi motsatte oss att staten skulle medverka till dessa investmentbolags finansiering. Det finns klart oroande tendenser i senare års utveckling i vad gäller utvecklingsförutsättningar för företagsamheten. Under en följd av år har ett stort antal offentliga organ och också helt nya institutioner fått utökade och nya resurser för att stimulera utvecklingen bland små och medelstora företag. Vi kan nu se ett alltmer politiserat och geografiskt heltäckande system växa fram. På central nivå finns t. ex. Investeringsbanken, industrifonden, STU, , löntagarfonderna och statens industriverk. I länen finns länsstyrelsernas numera omfattande medel för projektstöd och glesbygdsstöd, utvecklingsfonderna samt regionala finans- och investmentbolag, vilka är dominerade av politiska intressen. I de norra delarna av kan ytterligare ett antal varianter på offentliga stödorgan inräknas. Den offentliga styrningen av företagens kapitalförsörjning har ökat kraftigt. Erfarenheterna visar att varken politiker eller den offentliga byråkratin varit särskilt framgångsrika i sina tidigare försök att påverka näringslivets utveckling positivt. Den s. k. aktiva näringspolitiken, vars negativa verkningar fortfarande gör sig gällande, var ett av socialdemokratins stora misslyckanden. Det finns därför inte heller någon anledning att fästa några stora förhoppningar till den av socialdemokraterna decentraliserade aktiva näringspolitiken. De nya modellerna för växande politisk styrning av investeringarna kan var för sig te sig små och oförargliga. Sammantaget är emellertid riskerna som är förknippade med dessa minst lika stora som med den tidigare politiken. Det som behövs är i stället en politik som inriktas på att undanröja många av de ekonomiska hinder för en bättre företagsutveckling som finns i framför allt skattelagstiftningen. Ett sänkt skattetryck genom bl. a. borttagen förmögenhetsskatt på arbetande kapital i små och medelstora företag, en rättvis aktiebeskattning etc. skulle på ett avgörande sätt förbättra utvecklingsförutsättningarna för näringslivet. Det bör även påpekas att många företag har medel innestående på spärrade konton hos . Regeringen tvingade företagen att deponera av lönesumman, medel som inte kommer att frisläppas . Företagens investeringsfonder är inte fritt tillgängliga för t. ex. maskininvesteringar i , vilket försvårar också nya investeringar. finns dessutom betydande resurser tillgängliga inom andra såväl regionala som centrala organ. Näringslivets möjligheter att växa och utvecklas bestäms i första hand av andra faktorer, inte av växande interventioner och utbredning av politikens inflytande över företagen. Det är främst skattetrycket, näringslivets internationella konkurrenskraft och förekomsten av flexibilitetshindrande regleringar som avgör utvecklingen också i . Tillgången på riskkapital i är dålig, främst bero- Mot. ende på de ovan uppräknade faktorerna. Vi har i andra motioner understru- A101 kit nödvändigheten av att genomföra förändringar för att förbättra situationen för nya och expanderande företag. På kort sikt kan staten i viss mån kompensera den dåliga riskkapitalförsörjningen. Detta bör dock inte ske genom statligt delägande i investmentbolag på det sätt som regeringen föreslagit. Erfarenheterna från regionala investmentbolag där staten varit heleller delägare är inte positiva. Enligt vår mening vore det bättre om staten inskränkte sig till att underlätta företagens kapitalförsörjning. Investmentbolag som satsar på nystartade företag kan räkna med att det tar innan de kan räkna med några vinster i sina företag. Därför har man svårt att förränta lån på kapitalmarknadens villkor. bör i stället för att anslå medel till en ägarandel i investmentbolaget anslå medel för ett ränte- och amorteringsfritt lån. Under bör investmentbolaget kunna bygga upp vinstgivande företag, varefter de ej längre kommer att vara i behov av speciellt fördelaktiga lån. Detta statliga engagemang är motiverat med tanke på den speciellt besvärliga situationen på arbetsmarknaden i . bör därför besluta om att medel under anslaget till lokaliseringsbidrag skall kunna användas för ett dylikt ränte- och amorteringsfritt lån. Investmentbolaget bör i låneavtalet med staten förbinda sig att satsa huvudsakligen på företag i . För att stärka de mindre företagen i är det väsentligt att de kan utveckla ny teknik. Åtgärder för att sprida kunskap och medvetenhet om ny teknik från tekniska högskolor till enskilda företag är värdefulla. Regeringens förslag om att anslå 10 milj. kr. till för detta ändamål är därför motiverat. Vi vill dock understryka att man måste vara försiktig med att ge alltför många anslag av detta slag med hänsyn till de tekniska högskolornas primära uppgifter att bedriva forskning och att utbilda tekniker. Spridning av ny teknik måste huvudsakligen ske genom privata företag som agerar på marknadens villkor. Beträffande det nu aktuella anslaget har vi emellertid inte anledning att förvänta oss några negativa konsekvenser. En effektiv och långsiktigt bärande politik för regional utveckling måste i första hand inriktas på att förbättra de grundläggande förutsättningarna för ett växande näringsliv. Därvid är kvaliteten och bredden i infrastrukturen väsentlig. I vad gäller bör regeringen därför ges i uppdrag att analysera vilka infrastrukturella förutsättningar som finns i och därefter återkomma till med förslag om förbättringar om så anses påkallat. De förslag om upprustning av i som framläggs i propositionen är enligt vår mening av infrastrukturell karaktär och bör därför godkännas av , speciellt med tanke på de fiskberedningsindustrier som etablerat sig i Nogersund . Även om fisket numerärt inte är någon omfattande källa till sysselsättning är den mycket viktig för kustregionerna. Men fiskets framtid beror inte enbart av förekomsten av moderna fiskehamnar etc. Som vi framhållit i andra sammanhang 3 kan sysselsättningen inom fiskenäringarna komma att hotas av den tillta- Mot. gande miljöförstöringen av bl. Värnet om såväl omistliga na- A101 turvärden som syssselsättningen inom fiskeindustrin fordrar därför att alla länder runt kraftigt minskar de miljöförstörande utsläppen. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående budgetteknisk behandling av den nyskapade arbetsmarknadsutbildningsorganisationen, 2. att med avslag på regeringens förslag om användning av medel på anslaget C 2, Lokaliseringsbidrag m. m. i statsbudgeten för /87 i vad avser medel till regionalt investmentbolag i , bemyndigar regeringen att från anslaget C 2, Lokaliseringsbidrag m. m. i statsbudgeten /87 nyttja högst . för att utge ett ränte- och amorteringsfritt lån med högst löptid till ett regionalt investmentbolag i i enlighet med vad som i motionen anförs. 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående förutsättningar för företagsetablering och expansion i , 4. att hos regeringen begär en utvärdering av de infrastrukturella problemen i . () () () () (m) ()