mot · GA02Bo118 · 1986-11-19 00:00:00 — Motion till 1986/87: Bo 118 m. fl. (m) Bostadspolitiken (prop. 1986/87: 48) I proposition 1986/87:48 anges att bostadsmarknaden gradvis gått från ett läge med överskott på lägenheter till ett med balans eller underskott. Vid presentation av den nu angivna propositionen angavs att storstadsregionerna och då särskilt har en hårt ansträngd bostadsmarknad. Till storstadsregionerna hänför regeringen och med kranskommuner samt , dvs. Lunds, , , , och kommuner. För dessa sinsemellan mycket olika regioner föreslås regleringar och åtgärder som inte gäller för landet i övrigt. Den ekonomiska aktiviteten skiljer sig exempelvis i hög grad mellan och . har för knappt tre kvartal sedan betecknats som en kriskommun med hög arbetslöshet och rekord i socialbidragsutbetalningar. Det är självklart att förhållandena inte har kunnat förändras på ett avgörande sätt på mindre än . Decennier av industrinedläggningar, först teko- och skoindustri nu också nedläggningen av civila fartygsproduktion, har bidragit till att skapa Malmös näringslivsproblem. Det är därför märkligt att regeringen hänför och till samma kategori, nämligen överhettad storstadsregion. De åtgärder regeringen avser att sätta in för att minska förmodade problem med en alltför överhettad bygg- och bostadsmarknad är av två slag. Regeringen frisläpper inte de allmänna investeringsfonderna för byggnads- och markarbeten sedan den nuvarande generella frisläppningstiden går ut . Avsikten med detta är att försvåra byggandet av industri-, kontors- och andra näringslokaler. Detta är en märklig åtgärd som motiveras med att byggarbetslösheten i ligger . har tydligen inte beaktat eller över huvud taget inte varit medvetet om att varvs- och byggsektorn har konkurrerat om samma typ av arbetstagare. Vid friställning av arbetskraft från kommer möjligheterna att rekrytera byggarbetskraft att underlättas i som investeringar inom industri- och servicenäringar på ett avgörande sätt kan förbättra den ekonomiska aktiviteten i området utan att skapa s. k. överhettningsfenomen. Att strypa näringslivsinvesteringar är en befängd politik med tanke på de aktuella förhållandena. Att särbehandla i förhållande till det närliggande utgör en fullkomligt oacceptabel po- 9 litik, som antingen vittnar om bristande kännedom om lokala förhållanden eller om en politik som innehåller alltför många irrationella moment. med nu berörda åtstramningsåtgärder önskar regeringen att uppmuntra nybyggandet av bostäder. Därför föreslås att temporära hyresrabatter skall införas för bostäder som påbörjats och 1988 med . per kvadratmeter och . det andra inom bl. Ombyggnadsarbeten av bostäder () skall däremot försvåras. Ramen för ombyggnadsverksamheten i Stockholms-, Göteborgs- och skall icke få utgöra av volym. Den typ av regleringar som föreslås i proposition 1986/87:48 om bostadspolitik har man i mycket negativa erfarenheter av. Regleringen av bygg- och bostadsmarknaden har i stort sett sedan skapat alternerande brist- och överskottsproblem. kommuns ekonomiska problem har i hög grad hängt samman med den obalans som skapades i böljan på bostadsmarknaden i samband med det s. k. miljonprogrammet. Efter ett långt och dyrbart omstruktureringsarbete på bostadsområdet i har man nu böijat nå balans. återstår betydande ombyggnadsarbeten, inte minst inom MKB:s bostadsbestånd. Givetvis skall aldrig alla insatser eller i stort sett alla insatser inom byggoch bostadsmarknaden sättas in på en enda typ av område vare sig det gäller ombyggnad av bostäder, nybyggnad av bostäder i små- respektive flerfamiljshus eller byggande av industrifastigheter, lokaler för detaljhandel etc. En balans på byggmarknaden uppnås emellertid inte med hjälp av regleringar. Sådana skapar endast flaskhalsar och överskottsproblem och dyrbara resurser blir felallokerade. All erfarenhet visar också att regleringar alltid föder nya regleringar. är ingreppen riktade mot men i ett så integrerat område som kommer de obalanser regleringarna skapar få negativa följdverkningar för hela landskapet. Ansvaret för kommuners eller regioners utveckling bör lämnas till de lokala beslutsfattarna och bygg- och bostadsföretagen. Dessa känner de lokala förhållandena marknaden bättre än regeringen och dess administration i . Det vore därför mycket olyckligt om i ett känsligt utvecklingsläge utsattes för nedskärningar i ROT-programmet och särbehandling vad gäller utnyttjandet av de allmänna investeringsfonderna för byggnads- och markarbeten. Vi anser att regeringen bör ompröva dessa beslut. Systemet med hyresrabatter som regeringen föreslår är fel. Att subventionera hyran mer än vad som redan görs genom generella räntebidrag skapar inte bättre balans på bostadsmarknaden. Snarare kommer motsatsen bli fallet på något . betalas av den verkliga boendekostnaden i nyproducerade bostäder över hyresavin. Resten står stat och kommun - dvs. skattebetalarna - för. Den här typen av subventioner har, sett i något längre perspektiv, bidragit till att pressa upp boendekostnaderna. Här som på alla andra områden försvårar regleringar, rationaliseringar och anpassning till ändrade produktions 1986/87 Bo 118 förhållanden och ändrade konsumtionsmönster. Därför brukar resultatet Mot. bli det motsatta till det som förslagsställarna har velat uppnå. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att avslår förslaget i proposition 1986/87: 48 om hyresrabatter, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ROT-programmet i samt motsvarande ingrepp för att minska byggandet av industri-, kontorsoch andra lokaler för näringslivets behov. () () Per Stenmarck (m) () () () i () ()