mot · G902Sk830 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk830 m. fl. (fp) Kartläggning av alkoholmissbrukets skadeverkningar, m. m. Alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar på individ och samhälle är utomordentligt stora. Det är givetvis mycket glädjande att den totala (legala) försäljningen av alkohol i minskat . Men detta konstaterande ger inte hela sanningen. En mera fullständig bild av utvecklingen ger följande tabell med kommentarer: Tabell I. Alkoholförsäljningen (enligt ). (Enhet: Liter hundraprocentig alkohol per person, .) Information och ökad medvetenhet om skaderiskerna har sannolikt bidragit till minskningen i försäljningen. Det måste dock understrykas att minskningen på så gott som helt kan tillskrivas mellanölets borttagande. Men denna förbättringsfaktor (speciellt viktig för ungdomen) är därmed helt utnyttjad. Därutöver är det sannolikt att nedgången för tiden åtminstone delvis kan förklaras av en minskning i den disponibla inkomsten. Av tabell 1 framgår tydligt att försäljningen har varit i stort sett oförändrad och står den helt stilla. Detta är oroande. Ändå mera allvarligt är det att alkoholens skadeverkningar inte alls minskat i samma utsträckning som totalförsäljningen (se tabell 2 och 3). Även skadorna är oförändrade . Alkoholframkallade dödsfall (enligt ). 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 6 650 6 900 6 600 6 250 6 250 6 100 6 350 Antalet våldsbrott i . Antalet mord, dråp, misshandel, vållande till någons död samt våldtäkt (enligt Rättsstatistisk 1984) 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 25 300 24 700 25 000 26 400 26 000 30 000* 31 000 * Ökningen beror främst på förändrade möjligheter att göra anmälan för misshandel. Den skadenivå som redovisas i tabell 2 och 3 är inte bara oförändrad utan också oacceptabelt hög. Övervägande antalet våldsbrott begås under alkoholpåverkan. Alkoholframkallade dödsfall och våldsbrott (samt trafikonyk terhet) tillhör det fåtal slag av alkoholskador som kunnat mätas någorlunda tillförlitligt och som har följts upp år . Vår kunskap om andra skador som orsakas av missbruk av alkohol är mera fragmentarisk. Behovet är stort av en noggrann kartläggning av alkoholskadorna, eftersom kunskapen är bristfällig i många viktiga frågor t. ex.: o Hur många av akutsjukvårdens platser utnyttjas för vård av alkoholbetingade sjukdomar? (Uppskattat värde: .) o Hur många utskrivningar från de psykiatriska sjukhusen har diagnosen alkoholism och alkoholpsykos? (Uppskattat värde: .) o Hur många människor i missbrukar alkohol? (Uppskattat värde: 300 000-500 000.) o Hur många människor i har svåra direkta eller indirekta (anhöriga) lidanden på grund av alkoholmissbruk? (Uppskattat värde: 1 miljon.) o Hur många barn i växer upp i ett missbrukarhem? (Enligt en ca undersökning: Vart åttonde.) o Hur stor del av all misshandel (speciellt kvinnomisshandel) utförs av alkoholberusade personer? (Uppskattat värde: .) o Hur stora är samhällets sammanlagda nettokostnader för alkoholmissbruket? (Enligt en undersökning: ; nu kanske - dvs. ett belopp som överstiger vårt statliga budgetunderskott.) I enskrivelse till ger ett antal principiella synpunkter på alkoholpolitiken. Man utgår därvid från biologiska och medicinska fakta. I diskussionen om alkoholmissbrukets epidemiologi står det bl. a.: Sällskapet ställer sig därför inte avvisande till en försöksverksamhet med alkoholransonering om denna genomförs och utvärderas med vetenskaplig metodik. I skrivelsen fastslås vidare beträffande ransonering (ett mera tidsenligt ord är inköpsbegränsning): Sådana åtgärder - om de övervägs - bör även föregås av djuplodande problemanalyser och betydande informationsåtgärder för att om möjligt skapa förståelse bland allmänheten av försökets vetenskapliga art och syfte. Alkoholmissbruket hänger samman med den mycket stora snedfördelningen av konsumtionen. av konsumenterna dricker upp hälften av all alkohol som säljs. Det är framför allt i denna lilla grupp som man, på goda grunder, kan förvänta sig att en inköpsbegränsning ger minskad genomsnittskonsumtion. Detta skulle i sin tur medföra en kraftig minskning av alkoholrelaterade sjukdomar och dödsfall. Det finns däremot inget som tyder på att missbrukarnas och deras anhörigas brutala verklighet kommer att förändras genom några procents minskning av totalkonsumtionen. har med stor sannolikhet inte missbrukarna minskat sin konsumtion. Den marginella minskningen står snarare normalförbrukarna för - av ekonomiska skäl. Information, nykterhetsarbete, alkoholistvård etc. måste givetvis bedrivas lika intensivt som tidigare parallellt med en inköpsbegränsning. De sakliga argumenten för ett treårigt vetenskapligt försök med inköpsbegränsning av alkohol är tunga. Den svåraste uppgiften är inte att vetenskapligt kartlägga skadorna samt planera och genomföra försöket. alla experter sorn behövs för att bistå en parlamentariskt sammansatt alkoholkommission. Den betydligt svårare uppgiften är, som uttrycker det att informera allmänheten och skapa förståelse hos denna för försökets vetenskapliga art och syfte. Med solidaritet som drivkraft och med vetenskap som metod bör det dock finnas en god grund för fruktbart samarbete för att skapa den nödvändiga opinionen. Och redan har viktiga steg i detta opinionsarbete tagits. Innehållet i denna motions hemställan har fått stöd av 5 av , av 6 kristna samfund, av 200 professorer i medicin, av 6 000 läkare samt av ca 200 000 personer som undertecknat namnlistor till stöd för en inköpsbegränsning av alkohol. Det fortsatta opinionsarbetet bör självfallet kunna dra nytta av den kraftigt ökade medvetenheten bland allmänheten som bör bli resultatet av det första steget i åtgärdspaketet - kartläggningen och informationen om skadorna. Hörnstenarna i det fortsatta opinionsarbetet är att betona följande: o Inköpsbegränsning är inget förbud utan en lika rimlig begränsning som hastighetsbegränsning på vägar, vapenlicenskrav och receptkrav på apotek. o Inköpsbegränsning är en solidaritet mot ca 1 miljon hårt drabbade medmänniskor och åtgärden innebär inget större frihetsberövande för dem som inte har några problem med alkoholen, o Inköpsbegränsningen kommer att ge mycket stora vinster (i form av avsevärt förbättrad samhällsekonomi, mindre trafikolyckor, kortare eller kanske inga vårdköer etc.) även för de 7 miljoner svenskar som solidariskt ställer upp för de hårt drabbade. Det enda sättet att klarlägga om samma dramatiska vinster som eller som under ransoneringen i 1981-1982 kan hämtas hem i dagens är att genomföra ett vetenskapligt försök med inköpsbegränsning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi 1. att hos regeringen begär att en parlamentariskt sammansatt alkoholkommission och en vetenskaplig expergrupp tillsätts med uppgift att a) genomföra en noggrann kartläggning av alkoholens skadeverkningar, framför allt på de familjesociala och medicinska områdena, men även beträffande alkoholens skador i form av olyckor, vålds- och egendomsbrott, försämrad samhällsekonomi etc., b) utföra en noggrann planering av ett treårigt vetenskapligt försök med inköpsbegränsning av alkohol, c) ge myndigheter och allmänhet en utförlig och fortlöpande information om alkoholmissbrukets alla skadeverkningar på individ och samhälle samt om de förslag till åtgärder mot dessa skador som föreligger, 2. att hos regeringen begär att ett treårigt vetenskapligt försök med inköpsbegränsning av alkohol kommer till stånd så snart kartläggningen, planeringen och informationen enligt punkt 1 har 1985/86 Sk830 till alkoholkommissionens och expertgruppens förfogande. () () genomförts samt att försöket leds och utvärderas av ovanstående alkoholkommission och expertgrupp, 3. att hos regeringen begär att erforderliga resurser ställs