mot · G902A498 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :A498 m. fl. (c) Befolkningskoncentrationen till m. m. ökade antalet invånare i med 15 763 personer, vilket är den största befolkningsökningen i länet . AB-länets befolkning var 1 578 253 personer. Därmed har regionen överträffat det planeringstal som sattes upp av riksdagsmajoriteten 1981/82 (1 560 000 invånare) med mer än 18 000 personer, detta dessutom före den tänkbara tidpunkten 1990. I en situation där befolkningsökningen totalt i landet blivit betydligt långsammare än väntat, innebär det att i stort sett alla län ligger klart under sina planeringstal. Den regionala obalansen i landet ökar i snabb takt. minskade skogslänen med nära 16 000 personer som ökade med ca 34 000 personer. är med andra ord tillbaka snabba folkomflyttningar med de problem som det innebär i såväl koncentrationsområden som avfolkningsregioner. Dessa frågor har utförligt behandlats i en särskild motion från till årets . Också de ökande inomregionala system för skatteutjämning som efter centerinitiativ etablerats inom län har behandlats i en särskild centermotion. Det finns anledning att här erinra om det inomregionala system för skatteutjämning som efter centerinitiativ etablerats inom . Utan denna utjämning skulle de inomregionala klyftorna på det ekonomiska området vara ännu större. Den inomregionala skatteutjämningen blev en nödvändig konsekvens av snabba inflyttning till . Den nya flyttvågen gör skatteutjämningen än mer nödvändig men svårare att genomföra. De s. k. rekordåren följdes av ensidigt, segregerat byggande i stor skala. Storutbyggnaderna från den perioden är inga bra exempel på allsidiga samhällen med närhet mellan arbete, bostad, vård, service och rekreationsmöjligheter. De nyinflyttade fick inget egentligt val. De erbjöds bostad i just dessa storutbyggnader med sina ofullständiga miljöer men ändå höga hyror. Dessutom innebar det oftast långa och dyra arbetsresor. Kraven på regionens trafikleder och kollektivtrafik ökade drastiskt. Samma mönster kan avläsas . Trafiknätet räcker inte till i de av arbetsresor överbelastade inre delarna av regionen. Därför byggs nu Klarastrandsleden ut. Dessa ingrepp i en av de känsligaste miljöerna i innebär bl. a. utfyllnad av en del av under invånarnas protester. För att lösa en del av problemen med obalans mellan norra och , skapade bl. a. under rekordåren, aktualiseras åter tankarna på den s. k. Kungshattsleden, som - resurskrävande och miljöstörande - skulle dras genom de västra förorterna av i nord-sydlig riktning. Statsmakterna kan genom en effektiv regionalpolitik och en resursfördel- A498 ning som främjar regional balans bidra till att kan utvecklas i harmoni med landet i övrigt och utan allt värre kö- och trängselproblem, exploatering av människor och natur genom långa arbetsresor ocn nya trafikleder genom känsliga miljöer, förtätning i befintlig bebyggelse och nya storutbyggnader i de allt färre kvarvarande grönområdena etc. stora resurser - mänskligt, ekonomiskt och socialt borde få användas för att angripa de samhällsproblem som kräver omedelbara åtgärder. Redan nu står ca 40 000 ungdomar i bostadskö inom regionen, tillsammans med åtskilliga tiotusental äldre bostadssökande. Restarbetslösheten blir svårare och svårare med varje lågkonjunktur. finns totalt ca 30 000 personer utanför den ordinarie arbetsmarknaden trots allmänt sett hög förvärvsfrekvens. Köerna blir inte kortare för att 15 000 flyttat in , inte vid arbetsförmedlingarna, inte vid bostadsförmedlingen, inte heller i trafiken. Drogmissbruk, kriminalitet, familjesplittring och sociala problem kräver särskilt stora insatser i storstadsområdena. har vi kunnat konstatera, att detsamma gäller den fruktade immunbristsjukdomen aids. Aidssmittans utbredning fördubblas . Bara inom beräknas merkostnaden för behandling av aids-patienter uppgå till 80 milj. kr. , för att fördubblas inom loppet av . I det här fallet krävs också statliga resurser. Det bör ges regeringen till känna. har stora möjligheter för framtiden. Men det förutsätter, att resurserna satsas rätt och att regionen inte tvingas in i en ständig kapplöpning med tiden, där resurserna inte räcker till för ökande behov och insatserna alltid kommer . En lugn befolkningsutveckling för regionen ger de bästa möjligheterna, socialt, miljömässigt, på arbets- och bostadsmarknaden, i trafikplaneringen och för att bevara omistliga rekreationsområden i stadens närhet. Enligt uppfattning förutsätter detta ett balansalternativ i samhällsplaneringen, där växer som andra delar av landet men inte fortare. Staten bör medverka till att de inomregionala obalanserna mildras. Det kan bl. a. ske genom att staten som lokalanvändare i egna eller förhyrda lokaler pressar ned sina egna kostnader som man dämpar utvecklingen av lokalhyreskostnaderna för övriga lokalhyresgäster i centrala delar. Det kan ske genom ett uppdrag till att, i samband med förlängning av hyresavtal, begränsa lokalkostnaderna genom att sätta ett hyreskostnadstak eller att flytta samt därigenom förbättra den bristande balansen mellan städer och arbetsplatser inom olika delar. redovisades en särskild promemoria utarbetad inom industridepartementet angående storstädernas värmeförsörjning. I vart fall för Stock holmsregionens vidkommande har de förslag som därefter fördes vidare i Mot. proposition 1984/85:120 med riktlinjer för energipolitiken inte fullföljts eller A498 också mött betydande problem. Först prioriterade () en hetvattentunnel från kärnkraftblocket i Forsmark. Genom att satsa på ett storskaligt, sårbart projekt i strid med folkomröstningens avvecklingsbeslut för kärnkraften förlorade man dyrbar tid. Den storskaliga linjen fullföljdes därefter i en satsning - med statligt stöd - på den avancerade kraftvärmetekniken för koleldning i trycksatta fluidiserande bäddar. Tanken var att olja skulle bytas mot kol i Värtans kraftvärmeverk i omedelbar närhet av . Såväl opinionsmotstånd som tekniska problem har försenat projektet, som dessutom fått underkänt av av både tekniska, miljömässiga och ekonomiska skäl. Ur miljöskyddssynpunkt skulle anläggningen ha medfört en belastning främst vad gäller det mycket tätbefolkade närområdet. Vid driftstörningar kan även ett större område drabbas av utsläpp från verket. /86 har det tilltänkta energikombinatet diskuterats vidare, dock utan att full klarhet kunnat nås om kommuns vilja att stödja projektet. Inte heller samarbetet inom projektet tycks vara slutligt avgjort. Därmed blir också överföringen av värme från kombinatet till centrala fjärrvärmenät en öppen fråga. har slutit avtal med och Statoil om samverkan i avseende köp, distribution och marknadsföring av naturgas i . I ett pressmeddelande efter uppgörelsen beskriver man naturgasverksamheten på följande sätt: Huvudlinjen i den nu aktuella strategin för naturgasverksamheten är en fortsatt introduktion söderifrån längs med utgångspunkt från de förutsättningar som redan skapats genom naturgasnätet i . Nästa steg blir en gasledning genom upp till där leverans av naturgas kan påbörjas . Parterna har kommit överens om att öka Swedegas kapital med . Tidpunkten är den rätta eftersom flera stora energianvändare behöver lösa sina långsiktiga energibehov. Efterföljande steg planeras bl. a. bli en utvidgning upp mot . Ett klart ökat intresse att leverera gas till har också kunnat märkas från såväl danska som norska intressenter . Det borde nu vara rätt tidpunkt för statsmakterna att mera direkt engagera sig i storstädernas energiplanering. I har misslyckandena varit många och oklarheten är stor. Det är i stort sett enbart en rad värmepumpsprojekt som förverkligats i regionen och där verksamheten dessutom varit framgångsrik. Mot bakgrund av den oklara situationen, när det gäller värmeförsörjningen, och dessutom nya möjligheter och förutsättningar för introduktion av naturgas även i , bör regeringen ta initiativ till seriösa förhandlingar med och/eller angående långsiktiga leveranskontrakt för naturgas. I den oklara Stockholmssituationen på energiområdet bör en parlamentarisk utredning dessutom tillsättas med uppgift att se över den aktuella försörjningen och framlägga förslag till tänkbara alternativ för i linje med den på riksplanet förda energipolitiken. Försurningen av mark, vatten och luft är vårt mest akuta och därmed allvarligaste miljöproblem. De utsläpp som orsakar försurningen i vårt land kommer till stor del, , från andra länder. För är emellertid förhållandena annorlunda. Flela beräknas komma från lokala källor, när det gäller t. ex. svaveldioxidutsläpp. En betydande orsak till försurningen i är också den omfattande biltrafiken. Den innebär dessutom en ytterligare försämring av innerstadsmiljön genom utsläpp av bly och cancerogena ämnen. Därför är också krav på blyfri bensin och bättre rening av avgaserna från bilarna särskilt viktiga i storstäderna. Utsläppen i var 1982 ca svaveldioxid, ca kväveoxider samt dessutom ca kolmonoxid och ca kolväten. Utsläppen kommer i första hand från större förbränningsanläggningar. För att minska dessa utsläpp bör en särskild avgift tas ut på utsläpp av svaveldioxid och kväveoxider från sådana större anläggningar. Avgiften skall självfallet fungera som ett komplement till den gällande tillståndsprövningen och omfatta såväl äldre som nya anläggningar. En sådan regional miljöfond skulle kunna byggas upp successivt för att användas för investeringar i bästa tillgängliga teknik när det gäller förbränning och rening av utsläpp. Syftet bör vara att i första hand motverka de försurande utsläppen inom AB-län, där koncentrationen av bebyggelse och trafik skapar besvärande miljöproblem. Det bör ankomma på regeringen att utreda och föreslå en lämplig modell för en miljöfond avseende , avgiftsuttag samt fondens användning i syfte att motverka försurningen inom regionen. framhöll i sitt betänkande att det finns starka skäl anta att bilarnas avgaser bl. a. bidrar till en översjuklighet av flera slag, t. ex. kroniska luftvägssjukdomar och lungcancer, och där främst i tätorterna. De åtgärder som inleds för att få bättre avgasrening kommer sent och tar dessutom att införa. Därför är det viktigt, att åtgärder sätts in av förebyggande karaktär, medan avgasreningen byggs ut. Försöksverksamhet med miljövänligare fordon pågår på olika håll i landet. I bedrivs försök inom AB med batteri-, svänghjuls- och tryckackumulatorbussar m. m. I vissa fall sker detta med stöd från statlig nivå. I stället för att ensidigt med statliga medel bidra till trafikleder, som i sin tur genererar mer trafik, borde liksom övriga storstadsregioner - inom gängse medelsramar - få använda befintliga statsbidrag till miljövänliga trafiklösningar. Sådana borde rimligen stimuleras och inte hindras. De bidragsförordningar som skulle kunna beröras är bl. a. förordningarna om statligt stöd till viss kollektiv persontrafik, statsbidrag för bl. a. åtgärder som främjar viss busstrafik samt förordningen om statsbidrag till väg- och gatuhållning m. fl. Genom att vidga dessa förordningars syfte till att avse också miljövänliga trafiklösningar inom storstadsregionerna skulle utvecklingen kunna stimuleras. Syftet skulle också kunna inbegripa infrastruktur för att underlätta sådana lösningar. Med hänvisning till det anförda hemställer vi A498 1. att beslutar att hos regeringen begära åtgärder inom regionalpolitik, samhällsplanering och resursanvändning som kan hejda den snabba befolkningskoncentrationen till i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar att hos regeringen begära att får i uppdrag att sätta hyrestak för myndigheters förhyrning i inre delar i syfte att främja en bättre balans mellan arbetsplatser och bostäder inom hela , [3. att beslutar att hos regeringen begära en parlamentarisk utredning angående energiförsörjning enligt vad som anförts i motionen,1] [4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen angående förhandlingar med och/eller angående köp av naturgas för introduktion även i ,1] [5. att hos regeringen begär förslag om inrättande av en miljöfond för med finansiering och uppgifter enligt vad som anförts i motionen,2] [6. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om statlig stimulans av miljövänlig trafik i storstadsområdena.3] () () 1 1985/86:N453. 2 1985/86:Jo797. 3 1985/86:T438.