ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902K230 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:K230 m. fl. (fp) Grundlagsskyddad rösträtt för utlandssvenskar Enligt gällande lag har så gott som alla utlandssvenskar rösträtt men den är icke grundlagsreglerad. De senaste årens debatt och utveckling har visat att detta är otillfredsställande. Med ett enda riksdagsbeslut med enkel majoritet skulle svenska medborgare som vistas utomlands kunna berövas möjligheten att utöva sin rösträtt. Det är därför av stor betydelse att skyddet för rösträtten förstärks. En enkel riksdagsmajoritet bör inte kunna beröva svenska medborgare deras rösträtt. Förslag om sådana begränsningar av demokratin måste åtminstone kunna underställas folket i val. Frågan om grundlagsskyddad rösträtt för utlandssvenskar har behandlats av . Frågan Fick ej enligt vår uppfattning nöjaktig behandling. Ärendet aktualiseras ånyo. Vi har efter noggrant övervägande stannat för en konstruktion som innebär att den röstande skall ha bott här. Vi har gjort det därför att vi anser att den rådande ordningen är väl avvägd och med stor sannolikhet överensstämmer med den allmänna opinionens värderingar. Vi tror inte heller att det fåtal som varken är födda här eller någonsin bott här kan ha något intresse av att rösta eller kan sätta sig in i frågorna. Vi föreslår därför följande ändring av 3 kap. 2 § regeringsformen. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Rösträtt vid val till till- Rösträtt vid val till tillkommer svensk medborgare som är kommer svensk medborgare som är bosatt i riket. Om rösträtt för svensk eller har varit bosatt i ri medborgare som ej är bosatt i riket ket. Den som icke har uppnått ader finns bestämmelser i lag. Den som ton års ålder senast på valdagen el icke har uppnått ålder ler som är omyndigförklarad av senast på valdagen eller som är domstol har ej rösträtt, omyndigförklarad av domstol har ej rösträtt. Frågan huruvida rösträtt enligt första stycket föreligger avgörs på grundval av en före valet upprättad röstlängd. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att som vilande grundlagsförslag antar ovan angivna ändring av 3 kap. 2 § regeringsformen. () () 1985/86 K230
mot · G902K231 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:K231 och (s, m) Handläggningen i av vissa förhandlingsfrågor rörande statstjänstemän Enligt en ändring i regeringsformen som har trätt i kraft har lönedelegation avskaffats och dess uppgifter övertagits av finansutskottet. Denna organisatoriska förändring förenades med en långtgående delegering till regeringen av rätten att slutligt godkänna avtal etc. gällande statens arbetstagare eller andra vilkas anställningsvillkor har tillhört prövning. De avtal etc. som finansutskottet skall befatta sig med är sådana som gäller generell reglering av ifrågavarande tjänstemäns anställningsvillkor i samband med de allmänna avtalsrörelserna eller annars är av mer avsevärd, självständig statsfinansiell betydelse. Avtalen på område har, som har konstaterat (KU 1985/86:10), ingen självständig finanspolitisk eller lönepolitisk betydelse som motiverar att de skall godkännas på vägnar. En ändring i lagen (1983:1061) med instruktion för som också trädde i kraft fick, uttalade , anses innefatta ett bemyndigande för förvaltningskontoret att godkänna avtal av nu aktuellt slag utan att höra finansutskottet. 1 propositionen rörande grundlagsändringen förutsatte regeringen (prop. 1984/85:83 s. 19) att förslag till författningsändringar avseende arbetstagare hos och dess myndigheter skulle föreläggas av vederbörande utskott, dvs. Enligt det utredningsbetänkande som propositionen i den delen byggde på skulle ur 9 kap. 11 § regeringsformen den passus utgå enligt vilken lönedelegationen beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter skulle överlägga med den som bestämmer. Likaså skulle den tilläggsbestämmelse (8.5.1) till riksdagsordningen utgå, enligt vilken denna person skulle vara talmannen eller annan ledamot av förvaltningsstyrelse som styrelsen förordnar. I regeringens förslag till ändring i regeringsformen stod den nämnda passusen av antydda formella skäl kvar, ehuru med ordet lönedelegationen utbytt mot utskottet, dvs. Till följd av att ställningstagande till kompetensfördelningen på detta område mellan och förvaltningskontoret uppsköts fick 9 kap. 11 § regeringsformen den lydelse som hade angetts i propositionen. I tilläggsbestämmelsen 8.5.1 till riksdagsordningen gjordes en följdändring som innebär att där talas om överläggning mellan finansutskottet och talmannen eller annan ledamot av förvaltningsstyrelsen. Sedan medverkan i handläggningen av förhandlingsfrågor rörande statstjänstemän nu har begränsats på angivet sätt framstår bestämmelserna i regeringsformen och riksdagsordningen om överläggning i sådana frågor Mot. mellan finansutskottet och talmannen eller annan som en anomali. 11 § regeringsformen bör därför ändras på denna punkt och tilläggsbestämmelsen 8.5.1 till riksdagsordningen utgå. Den sistnämnda ändringen kan genomföras . Det bör ankomma på att utforma erforderlig lagtext. 1. att som vilande antar förslag till ändring i 9 kap. 11 § regeringsformen i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att beslutar upphäva tilläggsbestämmelsen 8.5.1 till riksdagsordningen. () ()
mot · G902K232 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:K232 Hans Nyhage m. fl. (m) Oberoende domare Ett viktigt inslag i regeringsformen är regler vilka syftar till att garantera existensen av en oberoende dömande makt. Andra myndigheter eller får inte bestämma hur en domstol skall döma i det enskilda fallet. Till detta kommer att ordinarie domare i princip är oavsättliga. I realiteten har dock domarnas ställning fortlöpande försvagats. Domstolarnas egna administrativa organ kan påverka domarens ställningstaganden i exempelvis vissa typer av mål eller hans tjänsteutövning i övrigt. Det är teoretiskt möjligt för domstolsledningen att utöva press på domaren genom olika administrativa åtgärder. Sålunda kan en domare omplaceras inom domstolen och erhålla arbetsuppgifter som han och omgivningen anser mindre kvalificerade eller intressanta. Det är även möjligt att i administrativ ordning förändra biträdeorganisation till nackdel för en viss domare. Det finns mot denna bakgrund anledning att utreda huvuvida domarnas ställning behöver stärkas gentemot domstolarnas interna administration. Om förhållandena är sådana att en tvist mellan domaren och arbetsgivaren måste få en rättslig prövning uppkommer andra hot mot domarens oberoende. En sådan tvist prövas i enda eller sista instans av arbetsdomstolen. Om domaren i en sådan situation inte är fackligt ansluten eller saknar sin organisations stöd finns en risk för att hans fall inte ges en objektiv bedömning av domstolen. Fyra av domstolens ledamöter är nämligen utsedda av arbetsgivare och fackliga organisationer. Domaren liksom andra arbetstagare som står utanför en facklig organisation befinner sig därför i en utsatt position. Detta är mycket betänkligt med hänsyn till att domare bör verka under sådana förhållanden att han kan mostå påtryckningar även från sin arbetsgivare, staten. Artikel 6 i ger varje individ en rätt till opartisk rättegång inför en opartisk domstol. Det kan ifrågasättas om arbetsdomstolen kan uppfylla dessa krav. Av det ovan anförda framgår att det finns en inbyggd risk för partisk bedömning i arbetsdomstolen då ena parten är en arbetstagare som står utanför en facklig organisation. Detta är otillfredsställande. Vi har i annat sammanhang krävt återinförande av straffansvaret för tjänstefel. Det skulle innebära att nuvarande disciplinära förfarande och eventuell process i arbetsdomstolen ersattes av åtal inför allmän domstol. Mot bakgrund av den stora betydelse domarkårens ställning har finns det anledning att överväga en särreglering beträffande domare i avvaktan på att tjänsteansvar genom förs mera allmänt. En sådan reglering skulle kunna bestå i en ändring av 2 Mot. kap. 3§ lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. I tvister där en K232 domare är part och som upptagits i tingsrätt skulle talan mot domen föras i hovrätt i stället för arbetsdomstolen. Det bör ankomma på regeringen att utreda om behov föreligger att stärka domarnas ställning i ovan berörda hänseenden. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om utredning i avsikt att klargöra huruvida domarnas ställning bör stärkas. Hans Nyhage (m) () ()
mot · G902K233 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:K233 m. fl. (m) Grundlagsfäst negativ föreningsrätt Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:A748 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till ändring i grundlagen för att säkerställa den negativa föreningsrätten, 2. att beslutar att upphäva personalföreträdares närvarorätt vid sammanträden med kommunala nämnder och styrelser. () Per ()
mot · G902K302 · 1986-01-14 00:00:00 — m. fl. Införande av straffansvar för tjänstefel, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86: Sk501 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om införande av straffansvar för tjänstefel, 2. att hos regeringen begär förslag om förstärkt sekretess vid beslut om avvikelse från självdeklaration. () () () () ()
mot · G902K303 · 1986-01-17 00:00:00 — Motion till 1985/86:K303 () Ändrad benämning på trafikutskott Namnet på ett riksdagsutskott bör helst vara sådant att allmänheten förstår vad utskottet arbetar med. Det var därför en angelägen ändring som gjordes när beslöt ändra dåvarande civilutskottets namn till bostadsutskottet. arbetar förutom med de olika trafikgrenama även med transportfrågor av skilda slag. , , , statens vägoch trafikinstitut, , statens geotekniska institut, transportforskningsdelegationen, handelsflottans pensionsanstalt m. fl. sorterar förutom de statliga affärsdrivande transportverken under trafikutskottet. Vid korrespondens med utlandet används på engelska utskottsbeteckningen . Ansvarig minister tituleras kommunikationsminister, och hans departement benämns . Det är inte undra på att brev till utskottet från allmänheten ofta ställs till kommunikationsutskottet. Med hänvisning till vad ovan anförts om värdet av att utskottets namn bättre täcker utskottets ansvarsområde samt till behovet av jämförbarhet vad beträffar andra länders parlamentsutskott hemställs att beslutar ändra namnet på trafikutskottet till kommunikationsutskottet.
mot · G902K306 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86: K306 och () Inrättande av en förening av f. d. riksdagsledamöter Riksdagsledamöter som lämnar sitt riksdagsuppdrag borde ha en organisation där dessa f. d. ledamöter kunde samlas. Dels är detta för som arbetsgivare för f. d. riksdagsledamöter viktigt, dels vore det positivt för vederbörande ledamöter själva. Även de f. d. ledamöterna skulle kunna tillföra såväl det offentliga livet som de enskilda partierna värdefull kunskap. De f. d. ledamöterna skulle genom medverkan kunna samlas t. ex. en gång . De kunde själva få välja sin styrelse, få samtala med varandra samt delta i någon trivsam sammankomst. Dessutom skulle de kunna, i resp. partigrupps sammankomst, bli informerade i aktuella politiska frågor. Därigenom kunde de ute i sina hemorter medverka i partiliv och liknande. Flera parlament har en sådan institution av f. d. riksdagsledamöter, där också parlamenten är engagerade. Så är förhållandet i och . Genom ett sådant initiativ i skulle också som arbetsgivare bli ett exempel för andra arbetsgivare i landet, att man bör ordna och hålla kontakt med sina f. d. anställda. Tjänstemän som varit anställda i har sin organisation varför den anställda gruppen är beaktad. Eventuellt kan vissa förbättringar, när det gäller stödet till den f. d. anställda gruppen, bli aktuella. Detta med tanke på att anställda och ledamöter och tjänstemän som går i pension eller slutar behandlas lika. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar om att inrätta institutionen f. d. riksdagsledamöter.
mot · G902K308 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:K308 m. fl. (s, m, fp, c, vpk) Porträtt i av kvinnliga förutvarande riksdagsledamöter 1919 beslutades om lika rösträtt och valbarhet för kvinnor och män. Detta beslut stadfästes slutgiltigt och valdes den första kvinnan in i riksdag. Vid 50-årsjubileet av rösträttsreformen 1969 publicerades en bok med historik och porträttgalleri över de kvinnor som under de första fem årtiondena hade haft eller hade plats i . Det blev inte mindre än 136 kvinnor. har kvinnorepresentationen ökat kraftigt och en motsvarande sammanställning skulle otvivelaktigt bli en imponerande samling riksdagskvinnor, som betytt mycket för arbete och därmed dess historia. Inget av detta avspeglas emellertid i det rikliga porträttgalleri som pryder riksdagshusens väggar. Det är porträtt av män, byster av män, män i reliefer, män i profil, män i helfigur osv. De hundratusentals besökare som vandrar runt i husen för att studera dess arkitektur, konstnärliga utsmyckning och historia kan knappast tro att kvinnorna över huvud taget funnits med i den demokratiska processen. Det enda porträtt på en riksdagskvinna som vi kunnat hitta är , första kvinna, men hon är inlåst i socialutskottets sessionssal. Även om det inte finns fler målade porträtt av våra gamla riksdagskvinnor så vet vi att det finns många fina fotografier, som ju är vår tids porträttkonst. För att uppmärksamma kvinnornas roll i politiken och för att hedra våra föregångare bland riksdagskvinnoma önskar vi att ett antal porträtt samlas i något av rum, så beläget att det kan ingå i en normal visningsrunda. Ett lämpligt rum skulle kunna vara rummet mellan kammarfoajéns norra del och den norra förbindelsegången. De gamla talmännen som hänger där var säkerligen chevalereska herrar som med en elegant bugning skulle lämna plats för damerna. Med stöd av det anförda hemställer vi att uppdrar åt förvaltningsstyrelsen att på väl synlig plats samla ett urval porträtt av förutvarande riksdagskvinnor. (c) () () (vpk)
mot · G902K309 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86: K309 () Mottagning av satellit-TV i är över 100 000 hushåll i anslutna till kabel-TV-nät sorn förmedlar satellitprogram. Gjorda prognoser talar om en anslutning av 150 000 hushåll under resten av 1980-talet. beräknas det vara möjligt att ta emot exempelvis amerikanska CNN:s nyhetskanal som sänder bl. a. internationella nyheter och kommentarer . Mycket av satellitutbudet kommer att vara av intresse för t. ex. ledamöter. Det måste anses rimligt att man i riksdag har möjlighet att kunna följa utvecklingen vad gäller programutbud från satelliter som kan tas emot i . TV-apparater för gemensamt bruk finns utplacerade , t. ex. i klubbrum. Många ledamöter med bostadsrum har på egen bekostnad anskaffat TV-mottagare. Det är knappast lämpligt att enskilda ledamöter eller grupper av dessa tvingas anskaffa parabolantenner som möjliggör satellit-TV-mottagning. bör därför anskaffa parabolantenner som gör det möjligt att ta emot vissa satellitkanaler. Det bör ankomma på att handlägga detta. Med stöd av vad som anförts i motionen hemställs att ger i uppdrag till att vidta erforderliga åtgärder i syfte att möjliggöra satellit-TV-mottagning i .
mot · G902K310 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:K310 och () Beredningen i av alkoholpolitiska frågor De alkoholpolitiska frågorna berör många samhällsområden. I hög grad gäller detta inom arbetsmarknadspolitik och inom finanspolitik. Dock gäller att alkoholen i första hand är en socialpolitisk fråga. Det finns av denna anledning skäl att verka för att propositioner och motioner som behandlar alkoholfrågor får en allsidig beredning. Därför bör de alltid hänskjutas till socialutskottet. Vid utredningsarbete och riksdagsbeslutet ingick som en viktig del att se på bruksgifterna som socialpolitiska och medicinska problem. Därför var det angeläget att komma bort från den tidigare ordningen att enbart se det som fiskala ärenden. Riksdagsbehandlingen - då ett stort antal alkoholpolitiska motioner behandlades i utan att fackorganet, socialutskottet, yttrat sig-gav vid handen att frågorna led av denna brist i beredningsarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående beredning av alkohol- och narkotikafrågor i .
mot · G902K312 · 1986-01-24 00:00:00 — i (m) Vissa konstverk i hus Av uppgifter i pressen synes framgå att man är i färd med att ordna ett museum över verk i , den stad där han bl. a. spelat en stor roll som lärare vid . Här i är Nemes bl. a. representerad med ett antal större oljemålningar, som hänger i den underjordiska passagen (plan 1) mellan gamla riksbankshuset och ledamots- resp. förvaltningshusen, där vi själva och emellanåt även allmänheten dag- och stundligen har vägarna förbi. Jag kan givetvis inte bedöma Nemes ifrågavarande konstverk från konstnärliga eller konsthistoriska synpunkter, men jag vet att många här i huset inte förstår dem utan finner dem egendomliga, förvirrande och kanske även makabra. Med den verksamhet som försiggår i tycks de inte ha något gemensamt: medan vi strävar till samarbete och samförstånd tycks konstverken i fråga främst skilda motsättningar, splittring, dissonans och destruktion. Om detta är en utbredd uppfattning bland dem som exponeras för vad som förefaller vara konstverkens budskap kan man fråga sig om de inte hellre borde tillhöra ett blivande som ett bidrag till kunskapen om konstnärens egen utveckling. Det vore i så fall rimligt att överlämnade dem till det blivande museet. Under åberopande av det anförda hemställs att överlämnar här befintliga till det museum över konstnärens verk som avses komma till stånd i .
mot · G902K313 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:K313 har arbetsprogram inneburit att ledamöterna måste tillbringa alltmer tid i . Detta har självfallet minskat möjligheterna att upprätthålla en aktiv direkt kontakt med väljarna och organisationslivet i den egna valkretsen. Den del av riksdagsuppdraget som består av informationsverksamhet och annat politiskt arbete på det lokala planet är av stor betydelse för medborgarnas möjligheter att påverka den andra delen av riksdagsuppdraget som ledamöterna fullgör i olika organ. En vital demokrati förutsätter en aktiv kontakt och kommunikation mellan valmän och riksdagsmän även mellan valen. Detta var tidigare inget problem när riksdagssessionerna var korta och ledamöterna tillbringade större delen av året i den egna valkretsen. Det går att lägga om arbetsschema, så att ledamöterna ges ökade tillfällen att arbeta politiskt också i den egna valkretsen. En enkel åtgärd, som skulle betyda en väsentlig förbättring, vore att hålla fri från sammanträden i plenum och utskott. Därmed skulle ledamöterna kunna planera in verksamhet i den egna valkretsen på ett annat sätt än som är möjligt. Ökade kontakter med valmännen under sessionstid bör självfallet även leda till en vitalisering av riksdagsarbetet. En sådan förändring av arbetsschemat kan leda till en förlängning av sessionstiden vår och höst. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar ändra sin arbetsordning så att är fri från sammanträden i plenum och utskott.
mot · G902K314 · 1986-01-26 00:00:00 — Motion till 1985/86:K314 Ekonomisk ersättning till ^ot I motion 1982/83:1692 väcktes frågan om ekonomisk ersättning till byggnadsingenjör . Med hänvisning till att frågan handlades av förvaltningskontoret avstyrktes motionen. beslutade i enlighet härmed. riktade 1978 ekonomiska anspråk mot . öppnade han genom sitt företag en process. 1 hopp om att en uppgörelse skulle kunna träffas medgav af Forselles 1985 att dom meddelades med innebörden att hans talan ogillades. Då förvaltningskontoret ej var berett att förhandla innan domen vunnit laga kraft tvingades af Forselles överklaga domen. För en enskild riksdagsman är det omöjligt att bedöma hur grunden för af Forselles krav är. Däremot är det lätt att konstatera att förvaltningskontoret handlagt frågan på ett märkligt sätt. Redan den långa tidsutdräkt ärendet utsatts för är otillfredsställande. En bidragande orsak till detta synes vara att förvaltningskontoret ej vill gå in i en förhandling utan att af Forselles först uttömt möjligheterna att få saken rättsligt prövad. Normalt brukar eljest vara att tvistande parter först söker göra upp i godo. Misslyckas detta får saken gå till domstol. Att någon i förväg skulle tvingas avsäga sig den medborgerliga rätten att, om uppgörelse ej nås, få saken prövad i domstol ter sig direkt stötande. Handläggningen präglas således av bristande förmåga att i acceptabla former få en i och för sig kanske komplicerad fråga löst. Till detta kommer att de rent mänskliga aspekterna på en ärendehantering av beskrivet slag ej alls synes ha beaktats. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar om en särskild granskning av förvaltningskontorets handläggning av ärendet af Forselles, 2. att beslutar om en redovisning av granskningen och att därav föranledda förslag skall föreläggas . 1 1985/86.
mot · G902K315 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:K315 () Frågestunderna i beslöt att på försök förändra frågeinstitutet; dels skulle alla frågor besvaras , dels skulle anförandena tidsbegränsas ytterligare. Syftet, att göra debatterna livligare och aktuellare, var gott men redan efter höstsessionen torde enighet råda om att resultatet inte blivit vad vi hoppats, snarare tvärtom. För regeringen kan det möjligten vara till en fördel att bara behöva planera tid för frågesvar då flertalet statsråd ändå måste finnas i . kan kravet på svar också innebära nackdelar för regeringen. Men frågestunden är till för och den offentliga debatten, och för och massmedia har nackdelarna mycket snabbt visat sig vara större än fördelarna. För det första innebär den omständigheten att vi endast har en frågestund en alltför stor anhopning av frågor på . Tidpunkten är dessutom olycklig av flera skäl. Den ledamot som i vetskap om att det inte blir arbetsplenum en viss torsdag kanske månader i förväg lovat besöka en partiförening eller dylikt ute i landet måste antingen ställa in sitt besök där eller avstå från att ta upp en aktuell fråga eftersom han/hon är förhindrad att vara i kammaren efter . Vidare är det alldeles uppenbart att massmedias möjligheter och intresse av att bevaka frågesvaren minskar ju de kommer. Eftersom ett av syftena med frågestunderna är att riksdagsdebatten skall nå ut till medborgarna är detta olyckligt. Härtill kommer att svårigheten för en riksdagsledamot att passa just säkerligen lockar till fler interpellationer även i sådana ämnen som enligt praxis endast bör tas upp under en frågestund. Enligt min uppfattning saknas anledning att fortsätta med detta försök vilket naturligtvis inte bör hindra KU eller folkstyrelsekommittén att återkomma med andra förslag i syfte att vitalisera frågestunderna. Med stöd av det anförda yrkar jag att beslutar att redan under vårsessionen upphöra med den pågående försöksverksamheten vad gäller frågestunderna och återgå till den ordning som rådde före detta .