mot · G902Sk236 · 1986-01-17 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk236 () Ökade möjligheter för näringslivet att bidra till kulturlivets finansiering Sponsorsverksamhet har numera alltmer etablerats som en viktig finansieringskälla för det svenska kulturlivet. Det mest uppmärksammade exemplet är Volvos bidrag till och USA-turné. har ett flertal betydelsefulla insatser gjorts även av andra företag. Sålunda har filharmoniska orkester erhållit . i bidrag från ett antal svenska industriföretag till sin USA- och Canadaturné. Bland de största bidragsgivarna märktes , Alfa och SE-banken. Moderna museets uppmärksammade fick stöd av American Express. SAS gav 1984 , och . vardera i flygbiljetter som resp. institution fritt kunde disponera för att främja sin verksamhet. Flera andra mindre men mycket betydelsefulla bidrag har även lämnats till andra institutioner från större och mindre företag. Företrädesvis är det dock mycket stora och välkonsoliderade institutioner som givit bidrag. Detta kan förklaras av att praxis är skiftande när det gäller frågan om huruvida bidrag av detta slag utgör avdragsgill kostnad i beskattningshänseende eller inte. Det bör påpekas att vissa angelägna projekt knappast kan genomföras utan att berörda kulturinstitutioner får bidrag från företag och enskilda. Detta gäller t. ex. de stora symfoniorkestrarnas utlandsturnéer. En precisering av skattereglerna bör därför ske. arrangerade i samarbete med ett schweiziskt kooperativt företag ett seminarium om sponsring av kultur. Seminariet var en uppföljning av ett möte i . Mötet i hade inte karaktären av ett traditionellt Europarådsmöte. Inbjudan hade gått ut endast till ett begränsat antal länder. Officiella representanter ställde upp från följande länder: , , , , , och . I övrigt deltog representanter från näringslivet och kulturlivet. Frågor som diskuterades var bl. a. samarbete mellan privat och offentlig sektor för finansiering av kultur och skatteproblem (skattelättnader) i samband med sponsring. Inför seminariet sammanställdes flera rapporter om sponsring i de olika länderna. Vidare presenterades en sammanställning över skattereglerna vid sponsring i ett antal länder. På basis av några av dessa redovisas i det följande några av de bestämmelser om skattelättnader vid sponsring som gäller i olika länder. 1985/86 Sk236 240 1 1985/86. Skattelättnad medges ej vid sponsring Skatteavdrag kan endast ges för bidrag till statlig eller halvstatlig forskningsinstitution. Marknadsföringskostnad är skattefri; reklam och annat stöd är också mer vanligt än gåvor. Skattelättnad medges vid sponsring Donationer på mindre än 150 000 FlM till privata stiftelser för kulturändamål får dras av. Avdragen är emellertid möjliga endast för företag, inte för fysiska personer. Det finns inga särskilda regler gällande företagens sponsorverksamhet. Avdrag medges endast när ett företag kan bevisa att sponsringen har haft direkta effekter på företagets försäljning eller liknande. Då kan kostnaderna tas upp som reklam- eller marknadsföringskostnad. Både juridiska och fysiska personer tillåts enligt isländsk skattelagstiftning att göra avdrag för donationer till kulturella eller vetenskapliga ändamål. Mer omfattande skattelättnader: Enligt den franska uppbördslagen kan ett företag göra avdrag upp till 2%o av omsättningen för gåvor till godkända allmännyttiga och kulturella stiftelser eller organisationer. Sådan kostnad kan även betraktas som avdragsgill reklamkostnad. Vid donationer till kvalificerat allmännyttiga kulturella organisationer får avdrag göras . verkar en sponsringsorganisation, (Association pour le développement du mécénat industriel et commercial), för en utveckling av företagens sponsorverkamhet. Allmännyttiga stiftelser är undantagna från bolagsskatt. Donationer till kulturella eller vetenskapliga ändamål som anses vara "kvalificerat allmännyttiga är avdragsgilla både för fysiska personer och vid bolagsbeskattningen. Löpande kostnader för sponsring är avdragsgilla på samma sätt som andra reklamkostnader. Bundet stöd (Patronage expenditure) kan medge ökat stöd från staten till kulturorganisationen i form av återbäring av den skatt företaget erlagt på donationsbeloppet. En fysisk person som donerar till välgörande ändamål kan få viss skattelättnad på årliga belopp . Utöver nämnda skatteregler som stimulerar företagen till sponsorverksamhet finns Sponsorship Incentive Scheme (BSIS) som den brittiska regeringen startat i samarbete med (). Systemet innebär att företagen och staten gemensamt skall stödja kulturprojekt. Varje kulturorganisatör som kan förmå ett företag att sponsra ett projekt kan påräkna belöning från staten. en ny sponsor, som inte tidigare medverkat med sponsring kan organisatören påräkna statligt stödmed motsvarande belopp. Statligt stöd ges till en tredjedel av belopp från en tidigare känd sponsor. I båda dessa fall kan det statliga stödet uppgå till maximalt . Lagstiftningen avser att uppmuntra företag till sponsring av kulturprojekt. För bevarande av kulturföremål av nationellt intresse som är i privat ägo ges bl. a. befrielse från arvs-, gåvo- och förmögenhetsskatt (capitaltransfer and estate taxes). Företag och fysiska personer som stöder tillkomsten av museer och samlingar eller donerar medel för bevarande av förtecknade egendomar är berättigade till skattelättnader. Donationer till stiftelser med allmännyttiga ändamål kan vara undantagna från arvs- och gåvoskatt. Stiftelser med allmännyttiga ändamål är begränsat skattskyldiga. Skattelättnader vid stöd till ideella organisationer har tidigare övervägts men avvisats med hänsyn till vissa principiella betänkligheter, men i dagens statsfinansiella läge är det dock angeläget att kunna räkna med ökade ideella bidrag som komplement eller alternativ till offentliga anslag. Å andra sidan medför en införd avdragsrätt ett inkomstbortfall för staten som måste kompenseras med ytterligare besparingar. Det synes därför vara lämpligt att frågan blir föremål för närmare övervägande, alternativt att viss försöksverksamhet bedrivs för att komma fram till den mest lämpliga avvägningen mellan dylika åtgärder. Regeringen bör på lämpligt sätt företa en sådan översyn. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stimulans av enskilt stöd till kulturlivet.