ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Sf409 · 1986-01-20 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf409 m. fl. (s) Ändrade regler för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa Det är med stor tillfredsställelse vi har tagit del av effekterna av införandet av särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. I vissa län, t. ex. , har stödet gjort det möjligt för ett betydande antal arbetslösa att utnyttja sin arbetslöshetsperiod till studier. Enligt vår mening kan man hävda att stödet blivit ett viktigt medel i arbetsmarknadspolitiken och i en del län haft en numerär som motsvarar totala minskningen av antalet arbetslösa stödet funnits. Naturligtvis finns det också avigsidor i en ny verksamhet. Dit hör i frågan om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa t. ex. att även högutbildade kan komma i fråga för stöd som egentligen varit tänkta för kortutbildade. En annan avigsida är att bestämmelserna för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa kräver en särskild ansökningsblankett, vilket medför att de sökande tvingas göra dubbla ansökningar om de vill söka även det ordinarie vuxenstudiestödet. I en del fall har omständigheterna medfört att de studerande för vissa terminer får det ordinarie vuxenstudiestödet, för andra terminer stödet för de arbetslösa. får de företräde till fortsatt stöd, ibland inte. Enligt vår bedömning är det nödvändigt med en skyndsam förändring av gällande regelsystem, så att vuxenstudiestödet blir bättre samordnat. Vi har tagit del av vissa förslag till försöksverksamhet. Då dessa förslag till vissa delar kräver riksdagsbeslut anser vi det angeläget att regeringen påskyndar påbörjandet av försöksverksamheten så att bereds tillfälle att ta ställning i hithörande frågor . att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om möjligheter till urval bland sökande till särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa samt en översyn av möjligheter till samordning av vuxenstudiestöden genom försöksverksamhet. () () () () ()
mot · G902Sf410 · 1986-01-22 00:00:00 — m. fl. (s) Ersättning för restid vid grundutbildning för vuxna och vid undervisning i svenska för invandrare I proposition 1985/86:67 har förslag lämnats om svenskundervisning för vuxna invandrare. Som en följd av de beslut som fattats har vi konstaterat att kompletterande bestämmelser kommer att krävas i den förordning som reglerar timersättning till deltagare i grundutbildning för vuxna (SFS 1967:327 med senaste ändring 1985:260). 1 ett antal fall har frågor väckts om det inte finns välgrundad anledning att vid timersättning införa regeln för restid i överensstämmelse med vad som gäller för timstudiestödet enligt 5 kap. 3 8 i studiestödslagen. Som exempel på fall som aktualiserat behov av restidsersättning kan anföras en skogsarbetare i glesbygd som deltog i grundutbildning för vuxna. Långa reseavstånd från skogsarbetsplatsen, svårigheter att lösa resealternativ samt bristen på lärare på nära avstånd medförde väsentligt fler timmar för resa än för undervisning. innebar åtta timmars inkomstbortfall samt resekostnader men endast två timmars timersättning. Situationen ledde enligt samstämmiga uppgifter till studieavbrott. Med hänsyn till vad vi anfört hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om införande av rätt till ersättning för restid i anslutning till timersättning för deltagare i grundutbildning för vuxna och undervisning i svenska för vuxna invandrare. () () () ()
mot · G902Sf411 · 1986-01-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf411 m. fl. (s) Vidgad rätt att kollektivt söka dagstudiestöd Möjligheten för andra organisationer än fackliga att inge kollektiv ansökan om dagstudiestöd, internatbidragsdelen, aktualiseras av chefen för i proposition 1985/86:100. Med hänsyn till de besvärliga gränsdragningarna som är förknippade med denna fråga har vi i och för sig förståelse för att det framlagda förslaget begränsats till handikapp- och pensionärsorganisationer. Med tanke på de markeringar till förmån för kortutbildade som chefen för gör i propositionen och med åberopande av det utredningsmaterial som presenterats i betänkandet Vuxenutbildning, 1970talets reformer - en utvärdering, särskilt rörande vuxna med svårigheter att läsa, skriva och räkna, finner vi det önskvärt att får tillfälle att pröva om inte också den nya möjligheten att söka kollektivt bör utökas till att även omfatta och skrivsvårigheter. Förbundet har i skrivelse till samtliga vuxenutbildningsnämnder anhållit om dispens för att kunna söka kollektivt. och skrivsvårigheter (FMLS) är ett förbund som organiserar människor som av olika skäl har läs- och skrivsvårigheter. De problem som denna grupp människor har inskränker sig inte enbart till läsoch skrivsvårigheter. De står ofta utanför många andra aktiviteter som sker i samhället. Ytterligare problem är att de inte vill prata om sina svårigheter med sin omgivning och ännu mindre erkänna detta. Det uppstår en dubbelverkande isolering. Det är inte enbart stora svårigheter att få information genom böcker och tidningar. Man går miste om hela det kulturella utbudet, som oftast inte är tillgängligt för denna grupp. Detta gör situationen om möjligt värre. Gruppen måste ha högsta prioritet när det gäller kompletterande utbildning. Det måste framstå som angeläget att ge denna grupp möjligheter att på ett mindre formalistiskt sätt nå tillgång till samhällets stöd för vuxenutbildning. Om denna möjlighet ges skulle förbundet på ett mycket bättre sätt kunna ge service till sina medlemmar och även till dem som är presumtiva medlemmar. De människor det här handlar om har t. o. m. problem med att fylla i en enkel blankett utan hjälp. göra den slutliga fördelningen av studiestöd i samband med utbildningen så skulle stora fördelar vinnas. Med hänsyn till vad vi här anfört hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om möjlig rätt för och skrivsvårigheter att inge kollektiv ansökan om dagstudiestöd, internatbidrag samt i förekommande fall inkomstbidrag. 1985/86 Sf411 () () () () t-O la () () ()
mot · G902Sf412 · 1986-01-20 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf412 m. fl. (s) Högsta åldersgräns för särskilt vuxenstudiestöd Det är med tillfredsställelse vi noterat att chefen för i proposition 1985/86:100 förordaren höjning av den övre åldersgränsen för särskilt vuxenstudiestöd. Det bekymrar oss emellertid att det framlagda förslaget stannar vid en höjning från till . Enligt vår uppfattning finns det full anledning att bifalla centrala förslag om en höjning från 45 till . Vi delar till fullo CSN:s motivering, men vill dessutom peka på att en omfattande dispensgivning enligt CSN:s anvisningar är möjlig. I praktiskt taget all information om studiestöd talas det emellertid om 45-årsgränsen. Kortutbildade tolkar, enligt samstämmiga uppgifter, oftast åldersregeln som absolut och avstår därför från såväl stöd som utbildning trots att de utan större besvär skulle få dispens. Enligt vår uppfattning är 45-årsregeln lika väl som en 50-årsregel exempel på sådana avarter av byråkrati, som alla är eniga om att avskaffa. Mot bakgrund av vad vi anfört hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om en höjning från 45 till för rätt till särskilt vuxenstudiestöd. () () () ()
mot · G902Sf413 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf413 m. fl. Förbättrad sjukpenning för studerande 1985/86 Fr. o. m. gäller en ny lag rörande studerandes sjuk- och föräldraförsäkringsförmåner. Under tid då studiemedel utgår, har eleverna endast s. k. vilande sjukpenning, vilken kan aktiveras först när studiestödet upphör. Under sommaruppehåll med feriearbete får eleverna en sjuk- och föräldrapenning baserad endast på feriearbetet, dvs. ett mycket dåligt försäkringsskydd enligt de regler, som gäller. Det nya systemet har visat sig skapa stora svårigheter särskilt för vuxenstuderande, som ofta har försörjningsplikt. Ensamstående med barn drabbas särskilt hårt. LO har tillskrivit regeringen och begärt en omprövning, speciellt vad gäller de elever som uppbär särskilt vuxenstudiestöd, utbildningsbidrag för arbetsmarknadsutbildning samt utbildningsbidrag för doktorander. Komvuxelever har tillskrivit socialministern i frågan. ledamöter har uppvaktats av folkhögskoleelever på grund av de mycket negativa konsekvenserna särskilt för vissa studerandegrupper. Enligt socialministern i ett frågesvar har regeringen uttalat sig för en förändring, men man har bl. a. hänvisat till svårigheten att finna en bra teknisk lösning för försäkringen. Det är viktigt att socialförsäkringen fungerar någorlunda rättvist för alla och när det visar sig att ett infört system fört med sig stora orättvisor för vissa studerandekategorier bör beslutet omprövas. Det finns flera vägar att gå. Man kan låta den nya studietidssjukpenningen utesluta vissa studerandegrupper som LO föreslagit. Man kan koppla på den gamla sjukpenningen under ferietid eller också kan ferietidssjukpenningen beräknas med en annan metod än den nu gällande. Enligt vår mening är den bästa och mest rättvisa lösningen att det verkliga inkomstbortfallet vid sjukdom under ferietid ersätts. 1 1985186.3 sami. Med stöd av vad ovan anförts hemställer vi att hos regeringen begär att regeringen skyndsamt framlägger förslag till åtgärder för att förbättra sjuk- och föräldraförsäkringen för studerande. 1985/86 Sf413
mot · G902Sf416 · 1986-01-23 00:00:00 — (s) Ändrade bestämmelser om särskilt vuxenstudiestöd Vuxenutbildningen tillsammans med studiestödsreformen är en viktig fördelningspolitisk faktor. Många kortutbildade har fått nya möjligheter att utveckla sig och fått en bättre självkänsla. Det är bra att även arbetslösa har kunnat få särskilt vuxenstudiestöd. Men anslagen är begränsade och det kan uppstå en situation som får egendomliga effekter. En arbetslös fick beviljat t. ex. två terminer särskilt vuxenstudiestöd (man söker och får beviljat högst två terminer i taget) för arbetslösa, och när sökanden skulle fortsätta ytterligare en termin för att fullfölja sin grundskoleutbildning fick han avslag beroende på att medlen för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa var förbrukade. Den sökande fick också avslag enligt urvalskriteriet för sin ansökan när det gällde det vanliga särskilda vuxenstudiestödet. Det återstod att söka studiemedel, som han beviljades. Vi anser att det är orättvist att den som har behov av grundskolekompetens skall behöva finansiera sina studier med studiemedel. I detta fall borde den sökande ha beviljats särskilt vuxenstudiestöd även för den tredje terminen. Vi är medvetna om att studiestödsreformen kommer att vara föremål för diskussion i och med att utredningens betänkande Vuxenstudiestöd, 1970talets reformer - en utvärdering nu är ute på remiss. Detta kommer emellertid att ta tid och det är angeläget att man redan nu rättar till felaktigheter som dessa. Om man kan precisera målgruppen dvs. vilka som är s. k. kortutbildade, kunde man utan onödigt urvalsförfarande fatta beslut om dessa ansökningar. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att de som beviljats särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa garanteras stödet för genomförandet av grundskolekompetens, förslagsvis högst fyra terminer, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att de s. k. kortutbildade som har behov av grundskolekompetens skall beviljas särskilt vuxenstudiestöd utan urvalsförfarande. () ()
mot · G902Sf417 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf417 m. fl. (c) Beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten för vissa studerande Fr. o. m. gäller den regel som innebär att den som studerar med studiestöd förlorar vid sjukdom sin sjukpenning grundad på den SGI (sjukpenninggrundande inkomst) han/hon hade före studiestarten. Denna SGI skall i stället enligt reglerna hållas vilande. Sjukpenningens storlek avgörs i stället av den inkomst man har . Som utbildningstid räknas också ferietid mellan terminerna för vilka stöd beviljats, sökts eller kommer att sökas. Denna sjukpenninggrundande inkomst benämns studietids-SGI. Vid sjukdom under terminen erhåller den studerande såväl sitt studiestöd som sjukpenning. I detta avseende är den nya regeln en förbättring i förhållande till tidigare. Däremot uppstår en svår ekonomisk situation för den studerande som förvärvsarbetat före studietiden och som mellan terminerna återgår till sitt gamla arbete eller nytt förvärvsarbete och då tvingas sjukskriva sig. Förhållandet kan belysas med ett exempel som jämför situationen före och efter regeländringen: 1983 En fabriksarbetare tjänar . vilket också utgör hans SGI. Sjukpenningen är /dag. Han påbörjar studier vid komvux och erhåller vuxenstudiestöd .Den gällande SGI: n (.) 1984 återgår han till sitt gamla arbete på fabriken. Hans sjukpenning är /dag. 1985 Han fortsätter sina studier. Även denna sommar återgår han till sitt gamla arbete. Denna sommar får han enligt de nya reglerna bara /dag i sjukpenning. En längre tids sjukdom , då studiestöd inte utgår, innebär ett svårt ekonomiskt avbräck. Den studerande kan i det läget tvingas att söka socialhjälp för att klara sin ekonomi. Problem uppstår också vid inkallelse till militär repetitionsutbildning . Den studerande mister då det särskilda vuxenstudiestödet men får i stället en värnpliktsersättning grundad på studietids-SGI:n. Förändringen av reglerna upplevs av många studerande som djupt orättvisa och försvårar möjligheterna för den som efter en tids förvärvsarbete vill vidareutbilda sig. Med hänvisning till vad sorn i motionen anförts hemställs att beslutar om en ändring i lagen om allmän försäkring så att den vilande SGI:n, om den överstiger studietids-SGI:n, aktiveras vid förvärvsarbete mellan terminerna och vid militär repetitionsutbildning. () ()
mot · G902Sf418 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf418 () Studielitteratur för synskadade Medelsåtgången för produktionen av studielitteratur till synskadade högskolestuderande översteg /85 kraftigt det anslag som hade beviljats. På grund av det kraftiga överskridandet förändrades anslaget till studielitteraturen/rån ett förslagsanslag till ett reservationsanslag. I budgetpropositionen uttalar nu statsrådet att han inte är beredd att förorda en återgång till förslagsanslag. Motivet för att behålla reservationsanslaget är alltså att man befarar att det blir för dyrt med ett förslagsanslag. Detta synsätt innebär i realiteten att synskadade som läser vid högskola inte kommer att kunna få sin litteratur anpassad till tillgängligt medium på andra vägar än via talboks- och . Det senare fallet leder knappast till någon besparing, då det blir de enskilda högskolorna i stället för talboks- och som får finansiera studielitteraturen. Detta innebär merarbete för de synskadade studerandena. Konsekvensen blir att synskadade inte har lika lätt som övriga att bedriva högre studier. När det gäller anslaget till studielitteratur för synskadade vore det rimligt att alla som behöver denna anpassning av litteraturen också kan få det. Anslaget bör återgå till att vara ett förslagsanslag. Det finns vissa prioriteringar för litteraturproduktionen. I regleringsbrev för /85 anges följande för hur anslaget skall disponeras: bör prioritera produktion av kurslitteratur för studerande som genomgår grundläggande högskoleutbildning eller annan utbildning som kan antas vara av direkt värde för vederbörandes yrkesverksamhet. Av detta regleringsbrev framgår att synskadade inte har rätt att studera vid högskola på samma villkor som övriga. Möjligheterna till forskningsstudier eller studier som inte syftar till annat än att man vill berika sitt eget vetande är med andra ord beskurna för synskadade. betyder därmed att synskadade diskrimineras när det gäller högre studier. Kraven på prioriteringar vid produktionen av studielitteratur för synskadade bör upphävas. Med stöd av det ovan anförda hemställs 1. att uttalar sig för att anslaget för studielitteratur till synskadade högskolestuderande bör införas som förslagsanslag, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att de prioriteringar för produktionen av studielitteratur som anges i regleringsbrev för /85 bör upphävas. 1985/86 Sf418
mot · G902Sf419 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf419 () Statsbidraget till studerandehälsovården Det nya statsbidragssystemet för studerandehälsovården trädde i kraft fr. o. m. /86 enligt beslut. Till grund för beslutet låg Ds U 1982:12 och proposition 1982/83:129. Enligt Ds U 1982:12 s. 106 utgår man från att sedvanlig pris- och löneomräkning skall göras av anslaget. Vidare heter det: Det är (mot den bakgrunden) rimligt att för det nya anslaget räkna med en bättre anslagsutveckling än vad som gällt för anslaget till hälso- och sjukvård för studerande. I budgetproposition 1985/86:100, bil. 10, littera E 8 räknas ovannämnda anslag upp med , vilket motsvarar förväntad prisökning. Det verkliga förhållandet är emellertid att av studerandehälsovårdens kostnader består av löner och lönebikostnader. Det nya statsbidraget måste mot denna bakgrund räknas upp med såväl löne- som prisökningar. Den sammanlagda uppräkningen bör således ske innebärande ett statsbidrag på . En lägre uppräkning måste uppfattas så, att regeringen - i strid med förarbeten till riksdagsbeslutet och därav föranledd lagstiftning - övervältrar kostnader på en ekonomiskt svag grupp, nämligen studenterna, som redan tar ett mycket stort ekonomiskt ansvar för studenthälsovårdens drift. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar anslå . i statsbidrag till studerandehälsovården för /87.
mot · G902Sf420 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf420 och () Suppleanter i vuxenutbildningsnämnd Vuxenutbildningsnämnder finns i varje län. De är i administrativt hänseende liksom studiemedelsnämnderna knutna till CSN. Vuxenutbildningsnämndernas uppgift är att besluta om fördelning av medel till projekt för uppsökande verksamhet samt fördela dels särskilda vuxenstudiestöd, dels tim- och dagstudiestöd. Nämnden består av nio ledamöter varav tre skall företräda fackliga organisationer med LO som huvudorganisation och två skall företräda facklig organisation med TCO som huvudorganisation. Fyra ledamöter skall vara väl förtrogna med utbildningsväsendet inom länet. De senare bör vara politiskt valda förtroendemän inom primärkommun eller landstingskommun. Vi anser att av praktiska skäl bör dessutom suppleanter utses. Erfarenheten visar att det händer att nämnden inte är beslutsför beroende på att ledamöter är förhindrade att delta. Nämndens ledamöter representerar olika delar av samhällslivet. Det är då olyckligt att få en annan majoritetsställning av intressegrupperna än om nämnden vore fulltalig. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av suppleanter i vuxenutbildningsnämnderna.
mot · G902Sf421 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf421 m. fl. (vpk) Ökat anslag till studerandehälsovården Staten och studentkårerna bestrider vardera av kostnaderna för landets studerandehälsovård. trädde nya statsbidragsbestämmelser i kraft innebärande att ett schablonbidrag per capita och ersättning från privatläkartaxan ersattes av statsbidrag via . av studerandehälsovårdens kostnader består av löner och lönebikostnader. Det nya statsbidraget måste därför inte endast prisuppräknas utan också löneuppräknas. Det senare har inte skett i regeringens förslag i årets budgetproposition. Därmed övervältras kostnader på en ekonomiskt svag grupp, studenterna, som redan tar ett mycket påtagligt ekonomiskt ansvar för studenthälsovården. Det är oacceptabelt. Med hänvisning till det anförda hemställs att med ändring av proposition 1985/86:100, bil. 10, E 8, anslår ett i förhållande till regeringens förslag höjt belopp med . motsvarande pris- och löneuppräkning med sammanlagt (vpk) (vpk) 1985/86 Sf421-426 I 1985/86.
mot · G902Sf422 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf422 och () Vuxenstudiestödet för arbetslösa Ett särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA) utgår Det särskilda vuxenstudiestödet finansieras av vuxenutbildningsavgiften och beviljas av de vuxenutbildningsnämnder som finns inom varje län. Erfarenheterna av detta stöd visar att efterfrågan från arbetslösa varit mycket stor. Dock har de ekonomiska resurser som tilldelats denna stödform varit mycket knappt tilltagna, och från flera håll hävdas att från att ha varit ett verksamt instrument för att lotsa in arbetslösa försäkrade i kvalitetshöjande utbildning har SVUXA som arbetsmarknads- och utbildningsstöd nu en tämligen begränsad räckvidd. De ramar som tilldelats kan utgöra ett belysande exempel på att stödformen inte är någon effektiv dämpare av arbetslöshet. utgick 50 miljoner, vilken summa fördelades mellan sammanlagt tolv län. Av denna summa erhöll 6 miljoner. Om vi räknar med ett stöd per person på i genomsnitt , kan sammanlagt bara 80 personer i hela länet erbjudas särskilt vuxenstudiestöd. För /87 räknar CSN med ett stöd på 60 miljoner för SVUXA. Men denna summa skall då fördelas på 24 län. SVUXA kan erhållas i högst . Personer som söker sådant utbildningstöd söker som regel också treårig utbildning. Många måste således finansiera ett tredje studieår med studielån. Det är av de berörda som klarar studierna på detta sätt, medan resterande tvingas till arbetslöshet eftersom inga nya arbetstillfällen kan erbjudas i tidigare yrke och de två studieåren inte ger någon kompetens. Enligt AMS egen uppfattning kan VUN med denna stödform på ett effektivare sätt få ut arbetslösa i utbildning än vad verket självt kan klara av. Därför vore det rimligt att AMS i rådande situation tog på sig kostnaderna för det tredje studieåret för berörda personer. Om AMS tagit på sig detta kostnadsansvar hade flera arbetslösa dels fått grundskolekompetens, dels fått gymnasiekompetens, förbättrat sin svenska, matematik och kanske något språk, varvid flera olika utbildningslinjer i AMS regi öppnat sig för dem. Ett alternativ för att kombinera studiestödet med arbetsmarknadspolitiska insatser kunde vara att arbetslös arbetssökande som tackar nej till AMU erbjuds SVUXA för grundyrkes- eller gymnasieutbildning. Efter en till två terminer prövas via arbetsförmedlingen i samråd med vuxenutbildningsnämnden och skolan om AMU insatser krävs/är lämpliga varvid personen i fråga övergår till arbetsmarknadspolitiska insatser och utbildningsbidrag. De som tackar nej fortsätter den tidigare studieplanen med SVUXA. har den industriella strukturförändringen pågått . Allt pekar på att den nödvändiga men smärtsamma processen fortsätter. a. är varvsindustrin utsatt för en genomgripande strukturell omdaning. Krav på särskilda insatser i M län kan snabbt bli aktuella. Att fördela 60 milj. kr. på 24 län kan inte bli så verkningsfullt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en skyndsam översyn av nuvarande regler för det särskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa. () () 1985/86 Sf422
mot · G902Sf423 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf423 () Studiestöd för utbildning vid Vid , Sätergläntan anordnas bl. a. fortbildningskurser för slöjdare. Genom att bevara och vidareutveckla gammal hantverkstradition gör dessa slöjdare en mycket värdefull kulturell insats. Många av dem är också bosatta i glesbygd, där arbetstillfällena är få eller saknas helt. Man är alltså helt eller delvis beroende av möjligheterna att utöva sin hantverksverksamhet. Detta är en mycket viktig grupp för att hålla liv i bygder som annars hotas av utarmning. Som så många andra yrkeskategorier har slöjdarna behov av fort- och vidareutbildning. Tyvärr är kostnaderna för den enskilde så stora för deltagande i kursverksamheten att många tvingas att avstå från det. För kortkurser på folkhögskola utgår dagstudiestöd med . per dag samt internatbidrag med . För att stödja den hantverkskulturella utvecklingen och att ge möjlighet för slöjdare att leva kvar i avfolkningsbygder bör rätt till studiestöd utgå för slöjdare som deltar i Sätergläntans kursverksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om rätt för slöjdare att erhålla vuxenstudiestöd vid kurs på .