ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902498 · 1986-04-08 00:00:00 — Motion till 1985/86:498 m. fl. (vpk) Försöksverksamheter i statlig reglering gentemot näringslivet (prop. 1985/86:142) I propositionen begärs befogenhet att på försök tillämpa förenklade regler för näringslivet. Syftet med förslaget är måhända gott, men förfarandet och metoden väcker tvivel. Om en regel och motiven därför har framgått av ett riksdagsbeslut, skall den inte kunna ändras eller tillämpas med mindre än att själv beslutat det. Visar sig gällande regler vara olämpliga eller onödigt komplicerade, bör regeringen lägga förslag till om ändring eller avskaffande därav. Än mer tveksamt är att regeringens begäran är så generell. Det anges inte på något sätt vilka regler och bestämmelser man avser och på vilket sätt man på försök vill ändra dem. En sådan generell befogenhet bör inte bevilja. Man måste få närmare besked om vad det hela gäller. Man kan hysa misstanken att propositionens syfte är en ren besparing. Det ger anledning befara att de förenklingar som avses kan minska effekten av angelägna regler-t. ex. genom självkontroll. Lika angeläget som det kan vara att få bort onödigt komplicerade förfaranden, lika väsentligt är att man inte urholkar miljö- eller säkerhetsregler vilka gäller gentemot näringslivet. Utan att det klarlagts vad som här konkret avses, bör inte godta förslaget. Konstitutionella såväl som sakliga skäl talar sålunda för att regeringen bör komma igen med klart definierade förslag. Mot bakgrund av det anförda föreslås att beslutar att avslå proposition 1985/86:142. (vpk) (vpk)
mot · G902499 · 1986-04-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:499 m. fl. (c) Försöksverksamheter i statlig reglering gentemot näringslivet (prop. 1985/86:142) I proposition 1985/86:142 föreslås att regeringen skall få göra avsteg från vad har bestämt i samband med anvisande av anslag, godkännande av riktlinjer för en viss verksamhet eller liknande åtgärd. Möjligheten gäller självfallet inte åtgärder som är reglerade i lag. Det är viktigt att arbetet med avreglering och avbyråkratisering drivs vidare med kraft. För att nå framgång måste sannolikt ett sådant arbete bedrivas med stor flexibilitet och smidighet. Vi ser den möjlighet som ges som ett steg i den riktningen. Eftersom propositionens grundläggande förslag är att regeringen skall kunna sätta sig över vad bestämt, finnér vi dock det vara angeläget med någon form av parlamentarisk återförsäkring. Detta skulle lämpligen kunna ske genom inrättandet av en parlamentarisk delegation, vilken skulle ha till uppgift att följa förenklingsarbetet. Med anledning av det ovan anförda hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära att en parlamentarisk delegation inrättas med uppgift att följa arbetet med förenklingar av den statliga regleringen gentemot näringslivet. P.-O. () () 1 1985/86. 3 sami Nr 499502
mot · G902504 · 1986-04-04 00:00:00 — Motion till 1985/86:504 () revisorers förslag angående statens utgifter för bidragsförskott, m. m. 1985/86:17) Av årets finansplan framgår hur nödvändigt regeringen anser det är att effektivisera den offentliga sektorn. Om den arbetar effektivare innebär det att besparingar inte behöver gå ut över vår välfärd i . Utifrån liberala värderingar finns en rad uppgifter i vårt samhälle som bara kan lösas på ett acceptabelt sätt om det finns en statsmakt. Det är genom staten vi kan åstadkomma den fördelningspolitik som gör att vårt samhälle präglas av frihet och rättvisa. Viktiga fördelningspolitiska mål äventyras om den offentliga sektorn inte arbetar effektivt och kvalitetsmedvetet till kostnader som landets befolkning kan bära. När man utgår från detta resonemang, har revisorers redovisning också ett principiellt intresse. Bidragsförskottssystemet är i sin verkan inte inriktat på barnen, de som systemet i första hand skulle stödja. Men statens utgifter har ökat och pengar överförts till underhållsskyldiga med höga inkomster. Jag frågar mig hur ett system som slår så snett kan leva vidare. Den statliga myndigheten borde reagerat när verkligheten visat sig vara en annan än den som statsmakten trodde den dag reformen initierades. De centrala myndigheternas ansvar innebär ju att de skall följa verksamheterna de har ansvar för. Enligt allmänna verkstadgan skall varje myndighet slå larm när något inom ansvarsområdet inte är bra. Så har inte skett här. Det hela kompliceras säkert av att det är två olika myndigheter inblandade - och - och ingen av dem tycks känna ansvar för området. Om inte våra statliga verk kan användas till att ta ansvar för att den egna verksamheten fungerar effektivt enligt statsmaktens intentioner, måste vi fundera över om andra organ kan stärkas för att ta detta ansvar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om myndighets ansvar för uppföljning av beslut.
mot · G902505 · 1986-04-08 00:00:00 — Motion till 1985/86:505 revisorers förslag angående statens utgifter för bidragsförskott, m. m. 1985/86:17) Vi tillstyrker de förslag som revisorer lagt fram. Vi är positiva till att revisorer tagit initiativ till granskning av de kraftigt stigande kostnaderna för bidragsförskott och även övervägt vilka åtgärder som skall vidtas. Slutligt ställningstagande till vilka åtgärder som skall genomföras får senare tas i samband med att får konkreta förslag från regeringen. Utöver vad revisorerna föreslagit anser vi dock att underhållsskyldigas rätt att dra av utbetalt underhållsbidrag . också bör omfattas av regeringens överväganden. Denna beloppsgräns har varit oförändrad . Vi vill också, i likhet med flera remissinstanser, framhålla att en mer generös och generell familjepolitik minskar behovet av selektiva stöd, såsom bidragsförskott. anser att en omfattande familjepolitisk reform bör genomföras . Denna skulle, fullt genomförd, innebära ett väsentligt ökat generellt stöd till barnfamiljerna. Vid en översyn av bidragsförskotten bör även familjepolitiken beaktas. Med stöd av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om översyn av beloppsgränsen för avdragsrätten för utbetalt underhållsbidrag. () () () Per ()
mot · G902507 · 1986-04-08 00:00:00 — Motion till 1985/86:507 () revisorers förslag angående statens utgifter för bidragsförskott, m. m. 1985/86:17) revisorer har i förslag till 1985/86:17 anmält sin granskning angående statens utgifter för bidragsförskott. Där föreslås dels en utredning om statens stöd till barn som inte lever tillsammans med båda sina föräldrar och om förbehållsregler m. m., dels vissa förslag beträffande kortsiktiga åtgärder avseende reglerna för underhållsbidrag och bidragsförskott. avlämnade ensamförälderkommittén sitt betänkande Ensamföräldrarna och deras barn (SOU 1983:51). Kommittén hade tidigare avlämnat rapporten 1980 som utgjorde en kartläggning av levnadsförhållandena för barn till föräldrar som lever åtskilda och för barn som saknar någon av föräldrarna. uppdrag gällde utformningen av samhällsstödet till ensamstående föräldrar med syfte att tillförsäkra ensamförälderbarnen levnadsvillkor som så långt möjligt är likvärdiga med de villkor som gäller för barn till samboende föräldrar. De olika kapitlen i kommitténs slutbetänkande berörde o Ensamföräldrarna och deras barn - en analys av den ekonomiska och sociala situationen o Bidragsförskott i förhållande till underhållsbidrag o Underhåll till barn o Bidragsförskott o Administration av underhållsbidrag och bidragsförskott o Återkrav och indrivning o Skatteförmåner o Stöd till ensamföräldrar i andra former än bidragsförskott o Omfördelning av samhällsstöd till ensamföräldrarna och deras barn o Underhållsskyldighet och ensamförälderstöd i förhållande till övrigt familjestöd Kommitténs betänkande har varit föremål för en bred remissomgång. revisorer har endast i förbigående nämnt detta omfattande utredningsarbete. Emellertid återfinns vissa av förslag i revisorernas förslag till åtgärder. Då det nu således finns ett omfattande underlagsmaterial - betänkande och revisorernas rapport, vilka båda har remissbehandlats- anser jag att detta bör räcka för att regeringen skall kunna lägga fram förslag som tillgodoser önskemålen om att nedbringa kostnaderna och få ett rättvist bidragsförskottssystem. Någon ytterligare övergripande utredning som revisorerna föreslår är obehövlig. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att, med avslag på revisorers förslag om ny utredning om bidragsförskott, hos regeringen begära förslag om ett rättvist bidragsförskottssystem, vilket också nedbringar kostnaderna i enlighet med det anförda.
mot · G902508 · 1986-04-07 00:00:00 — Fullmäktiges i förslag om inrättande av sedeldepåer för hos postverket (förs. 1985/86:22) I förslag 1985/86:22 föreslår riksbanksfullmäktige godkänna att inrättar ett antal s. k. postala sedeldepåer. Enligt förslaget skall sedelvård ej bedrivas i depåerna. Då en god sedelvård är viktig såväl för banker och post som för allmänheten är det viktigt att här utarbetar klara riktlinjer för hur hantering och makulering av skadade och defekta sedlar skall ske även i fortsättningen. Enligt förslaget skall sedlar, som ej utan sortering och kontroll kan återutlämnas, transporteras till närliggande riksbankskontor för åtgärd. Vem skall utföra denna utsortering och kontroll om sedelvården ej skall bedrivas i depåerna? Jag instämmer i att återanvändning av inlämnade sedlar är viktig för att förlänga omloppstiden och därmed minska kostnaderna för sedelhanteringen, men detta får ej ske på bekostnad av en god sedelvård. Med anledning av vad jag ovan anfört hemställer jag att som sin mening ger riksbanksfullmäktige till känna vad jag ovan anfört om utarbetande av riktlinjer för god sedelvård sedan sedeldepåerna inrättats.
mot · G902509 · 1986-04-08 00:00:00 — Motion till 1985/86:509 i m. fl. (vpk) Fullmäktiges i förslag om inrättande av sedeldepåer för hos postverket (förs. 1985/86:22) fattade beslut om framtida regionala organisation. Riksbanksfullmäktige beslöt därefter att kontorsorganisation skulle bestå av 8 regionkontor och 14 kassakontor. Därutöver beslöts att två s. k. sedeldepåer skall inrättas på försök. Försöksverksamheten skulle vara tidsbegränsad, och verksamheten skulle systematiskt följas av i samverkan med post, banker, rikspolisstyrelse och det brottsförebyggande rådet. I avvaktan på sådan utvärdering borde, ansåg man, beslut om ytterligare depåer anstå. Enligt personalorganisationer vid har denna utvärdering varit otillfredsställande. Det hävdas att faktorer som internkontroll, sedelförfalskningar, utlämning av ouppräknade sedlar, transport- och säkerhetsfrågor etc. bort granskas närmare innan beslut tas om ytterligare förändringar av den organisation som finns. Principiella invändningar kan enligt vår mening också göras mot att annan än själv har att ta hand om sedlar som anses vara insatta eller inneliggande i valv. Tillhandahållande av sedlar och mynt åvilar enligt lag, och det kan ifrågasättas om detta bör anförtros en av egna kunder, t. ex. posten. Dessa och andra frågor i samband med verksamhet var föremål för ingående debatt inför det beslut som tog . En rad motioner om de regionala kontorens bevarande och därmed sammanhängande frågor om sedelförsörjning och service till allmänheten debatterades. Utskottsmajoriteten ställde sig i princip bakom förslaget om inrättande av sedeldepåer, men ville inte gå vidare förrän depåsystemet prövats. Vår uppfattning är att en ingående granskning av depåsystemet bör göras med hänvisning till den kraftiga kritik av utvärderingen som kommer från personalorganisationerna. Med hänvisning till vad som i motionen anförs yrkas att med avslag på förslag 1985/86:22 som sin mening ger fullmäktige i till känna vad som i motionen anförs om utvärdering av sedeldepåverksamheten. (vpk) (vpk)
mot · G902512 · 1986-04-09 00:00:00 — . m. fl. (c) Följdlagstiftning till den nya , lagen om exploateringssamverkan samt lagen om hushållning med naturresurser m. m. 1985/86:90) Proposition 1985/86:90 om följdlagstiftning till propositionerna 1985/86:1-3 berör ett stort antal lagar. Behandlingen av propositionerna om plan- och bygglag, naturresurslag samt lag om exploateringssamverkan pågår i bostadsutskottet. Förslagen i dessa propositioner har föranlett en rad motioner med krav på ändrad utformning. Resultatet av utskottets beredningsarbete kan komma att innebära att beslut avviker från propositionen. Detta kommer i så fall också att påverka följdlagstiftningen. Enligt vår mening bör det vara regeringens uppgift - att efter beslut - upprätta förslag till ändringar i berörda lagar. Propositionen borde därför återförvisas till regeringen. Om vårt yrkande inte vinner bifall, förutsätter vi att de yrkanden som framförts i motioner från centerpartister med anledning av propositionerna 1985/86:1-3 också tas upp till prövning vid utformningen av följdlagstiftningen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar avslå proposition 1985/86:90 och hos regeringen begära nytt förslag med beaktande av vad som anförts i motionen. . () () () () () () () () ()
mot · G902515 · 1986-04-09 00:00:00 — m. fl. Ändringar i radiolagen m. m. 1985/86:109) 1985/86 515-524 I propositionen föreslås vissa lagändringar beträffande trådsändningar till allmänheten av ljudradio- och TV-program. Dessa ändringsförslag kan vi i och för sig godta. Vi vill emellertid framhålla att vi i har krävt att radio- och TV-monopolet skall brytas. Enligt vår mening bör friare etableringsrätt råda även inom etermediaområdet. Etableringsfriheten skall i princip få inskränkas endast på grund av teknikens begränsningar. En sådan politik skulle bl. a. möjliggöra en fristående, reklamfinansierad , vitalare närradioverksamhet och ett bättre utbud av svenska kabelsända program. Vi vill här hänvisa till motion 1985/86:350 av m. fl. angående 19861992, där dessa frågor har utvecklats närmare. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om etableringsfrihet på medieområdet. Hans Nyhage (m) () () (m) () () 1 1985186.3 sami.
mot · G902517 · 1986-04-04 00:00:00 — () Godtrosförvärv av lösöre (prop. 1985/86:123) Som framgår av den föreslagna lagen ingår i 3 § en bevisbörderegel som är strängare än den som råder enligt nu gällande rätt. Som likaledes framgår av den föreslagna lagtexten avses den nya lagen träda i kraft varvid tillägget gjorts att om någon före ikraftträdandet förlorat rätt till viss egendom på grund av någon annans godtrosförvärv och vill han efter ikraftträdandet lösa till sig egendomen skall den tid som anges i 4 § andra stycket räknas tidigast från ikraftträdandet. Härav framgår alltså att lagen innebär en skärpning av ett rättsförhållande, vilken skärpning slutgiltigt inträder senast efter lagens ikraftträdande. De föreslagna reglerna innebär att en förvärvare kommer att drabbas av en strängare bevisbörderegel än som åvilade honom vid förvärvet. Detta är inte en rimlig ordning. Det kan ifrågasättas om den föreslagna övergångsregeln står i överensstämmelse med svensk rättsordning. Med stöd av det anförda hemställer jag att beslutar att bevisbörderegeln i 3 § i lagen om godtrosförvärv av lösöre blott kan göras gällande på förvärv som gjorts efter lagens ikraftträdande.
mot · G902520 · 1986-04-09 00:00:00 — Motion till 1985/86:520 m. fl. (m) Ändrad försäljningsskatt på vissa personbilar (prop. 1985/ 86:145) I propositionen föreslås att bilaccisen sänks på de personbilar av 1987 och modell som uppfyller de skärpta avgasreningskrav som skall gälla obligatoriskt . föreslås en höjning av bilaccisen för övriga bilar. Det är angeläget att skadliga utsläpp och avgaser från olika förbränningskällor minskar. Inte minst gäller detta bilavgaserna. Bilavgaser från såväl bensin- som dieseldrivna fordon innehåller åtskilliga kemiska ämnen, varav flera är cancerframkallande. Redan i vår motion 1984/85:879 krävde vi att skattestimulanser skulle införas för att påskynda införandet av avgasrenande fordon. Dessa förslag har regeringen tagit fasta på. Vi har tidigare i motion 1985/86:201 med anledning av regeringens proposition 1985/86:61 om skärpta avgasreningskrav för personbilar tagit ställning för att bilaccisen skall sättas ner på personbilar som uppfyller de skärpta avgasreningskraven. Vi kan dock inte acceptera en höjning av bilaccisen för att finansiera sänkningen. Regeringen angav för övrigt i proposition 1984/85:217 att den höjning av bilaccisen som där föreslogs - och som antog - gav utrymme för just den skattesänkning som föreslås. Med hänvisning till ovanstående hemställs att avslår proposition 1985/86:145 såvitt avser den föreslagna höjningen av bilaccisen . () () () () () () () ()
mot · G902521 · 1986-04-09 00:00:00 — Motion till 1985/86:521 () Vidaresändning av radio- och TV-program (prop. 1985/86:146) I propositionen föreslås bl. a. att även den som i vidaresänder det svenska programutbudet (Radio-koncernens program) skall ha skyldighet att förvärva rättigheterna till dessa program samt utge ersättning. Enligt 11 § kabellagen är kabelföretag skyldiga att se till att boende i fastigheter som ansluts till kabelnätet på ett tillfredsställande sätt kan ta emot program. Av den nu föreliggande propositionen framgår emellertid att kabelägarna trots att de ålagts en vidaresändningsskyldighet måste förvärva rättigheterna till programmen. Detta är enligt min uppfattning motsägelsefullt och leder till oacceptabla konsekvenser. Jag anser det rimligt att Radio-koncernens hela programutbud fritt och utan kostnad skall vara disponibelt för vidaresändning i de för detta utbud reserverade kabelkanalerna. Med anledning av ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad jag i motionen anfört angående fri disposition för vidaresändning av Radio-koncernens utbud.
mot · G902522 · 1986-04-09 00:00:00 — Motion till 1985/86:522 m. fl. (vpk) Vissa ändringar i kriminalvårdslagstiftningen (decentralisering inom kriminalvården) (prop. 1985/86:147) Propositionens förslag om att delegera beslutanderätten i vissa ärenden från till regionala och lokala organ bör tillstyrkas utom i ett avseende. Det gäller förslaget om att den nu obligatoriska underställningen av beslut om disciplinärt tidstillägg, som meddelats av en anstaltschef, skall kunna underlåtas när beslutet har fattats av styresmannen vid en riksanstalt. Ur rättssäkerhetssynpunkt för den enskilde skall det inte vara möjligt för riksanstaltschef att besluta om disciplinära åtgärder. Enligt vår mening går det inte att bortse från risken att disciplinära åtgärder kan vidtas från anstaltsledningen mot en intagen för att exempelvis kväsa ett befogat missnöje. Beslut om disciplinärt tidstillägg måste därför läggas hos instans utanför den som har att svara för den direkta verkställigheten och dagliga kontakten med de intagna. Med hänvisning till det anförda hemställs att , med godkännande av proposition 1985/86:147 i övrigt, beslutar avslå förslaget till ändring i 61 § KvaL. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902527 · 1986-04-16 00:00:00 — Motion till 1985/86:527 m. fl. (vpk) Den skattemässiga behandlingen av kostnader vid viss verksamhet i utlandet, m. m. 1985/86:131) Den svenska ekonomiska och politiska utvecklingen blir alltmer avhängig kapitalismens tilltagande transnationalisering. De stora imperialistiska koncernernas intressen får på område efter område leda eller starkt påverka politikens inriktning. Det kan gälla förbindelser med , kärnkraftsexport till eller tillämpningen av vapenexportregler. Ett av förslagen i proposition 1985/86:131 är en liten del av denna utveckling. Tre svenska imperialistiska storkoncerner, , och har till regeringen uttalat oro över att deras oljeprospekteringsverksamhet utomlands riskerade motverkas av vissa beskattningsregler. De ville att deras kostnader för denna verksamhet skulle få behandlas som avdragsgilla omkostnader för deras rörelser i . har skrivit till regeringen i i huvudsak samma ärende. Regeringen svarar med att i proposition 1985/86:131 tillmötesgå dessa propåer. I anvisningarna till 29 § kommunalskattelagen föreslår den en ny punkt, nr 21, av följande lydelse: Regeringen får - i syfte att främja samhällsekonomiskt betydelsefull verksamhet - medge att underskott i verksamhet i utlandet får dras av i rörelse som bedrivs här i riket även om de förutsättningar som annars gäller för sådan avdragsrätt inte föreligger. Härutöver vill regeringen låta denna avdragsrätt gälla retroaktivt och omfatta 1977 eller senare års taxeringar. Den föreslagna nya punkten till anvisningar lämnar öppet för godtyckliga tolkningar. Vad som är samhällsekonomiskt betydelsefull verksamhet är en ren bedömningsfråga. De svenska storkoncernerna bedriver t. ex. inte oljeprospektering utomlands av idéella skäl utan för att själva kunna göra profiter. Deras initialkostnader för prospektering är alltså deras risktagande för att själva senare kunna göra vinster. Avskrivningsreglerna för företagen är redan mycket generösa. Deras möjligheter - i synnerhet när det gäller verksamhet utomlands - att trixa bort vinstmedel från beskattning här hemma är utomordentligt goda, inte minst i koncerner med många dotterföretag. Det finns således inga anledningar att tillåta att en regering med hänvisning till något så oprecist som samhällsekonomiskt betydelsefull verksamhet skall kunna bevilja ytterligare förmåner för de stora imperialistiska koncernerna. Den föreslagna retroaktiviteten i förslaget är direkt utmanande. Övriga förslag i propositionen, som det att kostnader för icke skattepliktiga intäkter inte heller skall få dras av, lämnar vi utan erinran. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar avslå förslaget till ändrad lydelse av 39 § kommunalskattelagen och förslaget till ny punkt 21 i anvisningarna till 29 § i nämnda lag. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk)