mot · G902502 · 1986-04-08 00:00:00 — Motion till 1985/86:502 m. fl. (c) Fritidshemsverksamheten (prop. 1985/86:152) Barnens behov skall vara utgångspunkten för familjepolitiken. Alla barn har rätt till en trygg uppväxt. Samhällets familjepolitik måste sätta barnen och deras bästa i centrum. Det är i första hand föräldrarna som har ansvar för sina barn och deras uppväxtvillkor. Barnens och föräldrarnas behov av mer tid för varandra är en viktig princip i familjepolitiken. Barnfamiljerna måste garanteras en ekonomisk grundtrygghet genom bl. a. vårdnadsersättning, skattereduktion för familjer med en inkomst, barnbidrag och flerbarnsstöd. Barn behöver sina föräldrar som den främsta vuxenkontakten. Det gäller inte bara under spädbarnsåldern, det gäller inte ens enbart till skolåldern utan behovet av föräldrarnas stöd gör sig gällande . Barnens fostran och prägling sker och bör främst ske i hemmet. Ett barn behöver också tid för sig själv. Att fantisera, fundera och tänka. Att bearbeta händelser och upplevelser. Det är nödvändigt för barnen att ha tillgång till en vuxens erfarenheter. Men det är inte alltid som den vuxnes rationella och omedelbara förklaring bäst främjar barnets personliga tillfredsställelse och utveckling. I många familjer väljer båda föräldrarna att förvärvsarbeta. I många fall är heltidsarbete en ekonomisk nödvändighet. Konsekvensen blir då att barnomsorgen i ökande grad måste förläggas utanför hemmet. Alla barn kan få god omsorg när det finns valfrihet, dvs. när barnfamiljerna kan få ekonomisk ersättning för sin insats att vårda egna barn i hemmet och när samhällsstödd barnomsorg i olika former täcker behoven. Det är en mer komplicerad värld som möter barnen. De får del av världshändelser förmedlade på ett sätt som i första hand är avsedda för vuxna. De lever i en förändrad närmiljö där de naturliga vuxenkontakterna i hemmets närhet kan vara begränsade. De utsätts för nya fysiska hot i t. ex. trafikmiljön och känslomässiga hot genom exempelvis möjligheter att se våldsfilmer på video. Barn behöver stöd och hjälp för att hantera och förstå den samhällsmiljö de lever i. De flesta föräldrar känner en glädje i sitt föräldraansvar. Barnen och deras aktiviteter blir en möjlighet att vidga vyer, skapa nya sociala kontakter, och närhet till barn ger en känslomässig utveckling. Också för skolbarnsomsorgen är det viktigt och naturligt att utgå från det starka föräldraengagemanget. Det grundläggande syftet med skolbarnsomsorgen är att erbjuda en trygg omsorg då föräldrarna och skolan inte gör det. Den enskilda kommunen har full frihet att bedöma behovet av samlad skoldag, och man kan inom kommunen pröva behovet från skola till skola. I en situation när de ekonomiska resurserna är begränsade är detta särskilt angeläget. Samlad skoldag får inte vara ett led i den offentliga sektorns ohämmade tillväxt. En för barnen obligatorisk samlad skoldag skulle vara ett återfall byråkratiska institutionalisering. De ekonomiska resurser som står till förfogande bör satsas på de barn som är i behov av omsorg utanför skoldagen. För många elever föreligger inte något sådant behov. För deras fritid är väl sörjt genom det ideella föreningslivets stora utbud och främst genom hemmet. För de barn som är i behov av tillsyn kan den dessutom ske i mer decentraliserade former än genom införande av samlad skoldag för alla barn i en kommun, t. ex. genom familjefritidshem, föräldrakooperativa fritidshem eller genom fritidshem i eller annan regi. Mångå föräldrar föredrar plats i familjefritidshem, och ser det som ett utmärkt alternativ. av barnen i aktuell ålder vistas i familjefritidshem. Fritidshemsverksamhet i institutionaliserad form hamnar lätt i en överambitiös och ensidig inriktning på pedagogisk, schemalagd verksamhet som kommer att fylla barnens lediga tid. Man frågar sig: Skall inte barnen ha möjlighet att självständigt disponera sin fritid och på egen hand och spontant få utveckla lekar så som man alltid har gjort utan att någon vuxen måste finnas med i alla sammanhang? Det kan hända att vuxenvärlden också i form av ett aldrig så pedagogiskt nit berövar barn tid och möjlighet att få utveckla och leva i sin hemlighetsfulla värld. Propositionens förslag att familjefritidshemmet bör kopplas till någon mer pedagogiskt inriktad verksamhetsform är från våra utgångspunkter inte alltid nödvändigt. På många håll, särskilt på landsbygden, är en sådan utformning heller inte möjlig på ett rimligt sätt. Fritidshem med annan huvudman Föräldrarna måste få större valfrihet när det gäller barnomsorgen. En återerövrad föräldraroll med den insikt, självkänsla, kunskap och glädje som det kan innebära skulle kunna vara en ny ansatspunkt inte bara när det gäller ett självständigt val mellan olika alternativ utan också när det gäller medverkan i skapandet av olika alternativ, t. ex. föräldraledda eller kooperativa fritidshem. Varje lösning där föräldrarna erbjuds flera möjligheter att välja mellan är i sig bättre än en lösning där bara en möjlighet finns eller där en möjlighet starkt prioriteras. Det grundläggande syftet med skolbarnsomsorgen är att erbjuda en trygg Mot. 1985/86:502 omsorg då föräldrarna och skolan inte ger den och detta grundläggande krav kan uppfyllas på olika sätt. En positiv inställning till fritidshem med annan huvudman än kommunen skulle ha en gynnsam inverkan på kvaliteten i skolbarnsomsorgen och också vad gäller utbyggnaden. Den skulle ta vara på det kapital av ideell kraft som bör utnyttjas, och den skulle ge utrymme för stor variation och uppfinningsrikedom. I familjepolitik ingår valfriheten som en hörnsten. Samhällets uppgift och ansvar är att skapa förutsättningar för barn och föräldrar att tillsammans och utifrån egna förutsättningar forma tillvaron så att den bäst passar den egna familjen. Ingen känner bättre familjens önskemål och förutsättningar än familjemedlemmarna själva. Därför måste valet av omsorgsform för barnen göras av föräldrarna. Statsbidraget skall vara neutralt utformat gentemot alla omsorgsformer och inte favorisera någon. Det skall enligt vår mening utgå som ett schabloniserat procentbidrag för kostnader för all skolbarnsomsorg som liksom barnomsorgen finns upptagen i kommunernas barnomsorgsplan. Alltså bör fritidshem, familjefritidshem, föräldraledda eller kooperativa fritidshem, föreningsdrivna fritidshem och fritidshem i annan privat regi och med annan huvudman än kommunen kunna finnas som alternativ i kommunerna. Regeringen bör för redovisa förslag till ett sådant statsbidrag inom den kostnadsram propositionen avser. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om inriktningen av skolbarnsomsorgen, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag om ett nytt och schabloniserat statsbidrag för fritidshemsverksamheten i enlighet med det anförda. () () () ()