mot · GA02sk101 · 1986-11-04 00:00:00 — Motion till 1986/87: SklOl m. fl. (m) Beskattningen vid avyttring av andelar i avkastningsfonder (prop. 1986/87:40) 1986/87: Sk 101 I proposition 1986/87: 40 föreslås att avyttring av andel i en avkastningsfond skall beskattas i inkomstslaget kapital. Detta strider mot en av grundprinciperna i svensk skattelagstiftning, nämligen att kapitalvinst skall beskattas som reavinst och kapitalinkomst som ränteinkomst. Genom att föreslå att avyttring av andel i avkastningsfond skall beskattas i inkomstslaget kapital bortser man från det faktum att fondandelens värde i likhet med den i fonden underliggande värdehandlingen varierar beroende på förändringar i det allmänna ränteläget. Denna typ av värdestegring är obestridligen en renodlad kapitalvinst men skulle med regeringens förslag beskattas som en kapitalinkomst. Därigenom kommer en värdestegring till följd av ett indirekt värdepappersinnehav - via en fondandel att beskattas på annat sätt än ett direkt ägande av samma värdepapper. Regeringen motiverar förslaget med att avkastningsfonderna utnyttjas på ett sätt som leder till att effekterna av avdragsbegränsningen kan kringgås och att reavinstbeskattningen kraftigt kan minskas eller till och med helt elimineras. Enligt vår uppfattning kan detta motiv inte försvara en lagstiftning som innebär att den grundläggande distinktionen mellan kapitalvinst och kapitalinkomst frångås. Om avkastningsfonderna används på det sätt som anges i propositionen torde detta i första hand bero på att reavinster är högt beskattade i vårt land. Moderata samlingspartiet har tidigare föreslagit att reavinstskattereglerna skyndsamt borde ses över i syfte att kunna förenklas och bringas i bättre överensstämmelse med de regler som gäller i vår omvärld. Om så skedde skulle också motivet upphöra för den typ av skatteplanering som regeringen hävdar äger rum via avkastningsfonderna. I propositionen föreslås att fonder som till mer än en fjärdedel består av räntebärande värdepapper hänförs till beskattningskategorin avkastningsfonder, medan de fonder som har ett mindre innehav av sådana värdepapper alltjämt skall beskattas som aktiefonder. Härav följer att även fonder som till huvuddelen eller som mest till knappt tre fjärdedelar består av aktier kan komma att beskattas som avkastningsfonder och inte som aktiefonder. Först om fonderna till mer än tre fjärdedelar består av aktier beskattas de som aktiefonder. Denna gränsdragning framstår som helt ologisk. Genom förslaget att ha olika principer för beskattning av kapitalinkomster och kapitalvinster än de gängse för aktie- och avkastningsfonder kom- 1 1 1986187 3 sami. mer fondernas förvaltning att i större utsträckning styras av skattemässiga överväganden än strikt affärsmässiga. I det fall aktiekurserna faller kommer t. ex. förvaltare av en aktiefond efter det att aktier avyttrats ur fonden och i avvaktan på gynnsammare tider inte att kunna placera de likvida medlen i räntebärande papper. 1 stället tvingas denne att hålla medlen i bankräkning som i allmänhet ger en lägre avkastning jämfört med räntebärande värdepapper. Fondförvaltaren tvingas därmed för att inte ändra beskattningsreglerna för andelsinnehavarna - att fatta icke affärsmässiga beslut. Med stöd av det anförda hemställer vi att avslår proposition 1986/87:40. () () Mot 1986/87 SklOl