mot · GA02Jo116 · 1986-12-15 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jol 16 m. fl. (c) Jaktlag, m. m. 1986/87:58) Regeringen föreslår i propositionen att en ny jaktlag skall ersätta den nu gällande lagen (1938:274) om rätt till jakt. En nyhet är att särskilda regler för älgjakten intagits i förslaget till ny jaktlag. påbörjades försöksverksamhet med reglerad älgjakt i och . utökades denna försöksverksamhet till att omfatta även delar av . tillämpas i övriga 20 län, med undantag för renskötselområdena, samordnad älgjakt. Reglerna för iiigjakten har varit intagna i jaktstadgan. Av årsstatistik framgår att försöksverksamheten med samordnad älgjakt utfallit förhållandevis väl. Jämfört med förhållandet som rådde vid riksdagsbehandlingen , med blandad allmän jakt och licensjakt, har andelen licensmark i de samordnade länen ökat från (1975) till (1985). I motsvarande grad har den tidigare allmänna jakten ersatts av generell jakt och därmed minskat från (1975) till (1985). Den samordnade älgjakten har resulterat i en frivillig samverkan av oväntat stor omfattning. Avskjutningen per arealenhet (fällda älgar/l ) har i stort sett varit likvärdig för licensjakt och generell jakt. Målsättningen med en produktionsanpassad älgjakt får därmed anses vara uppfylld med den samordnade jakten, som på försök bedrivits i 20 län . Samtliga attitydundersökningar som företagits bland landets jägare om de enskilda jägarnas uppfattning om den samordnade älgjakten visar att av jägarna anser den samordnade jakten ändamålsenlig och bra. Påståendet om att flertalet av landets jägare är emot samordnad jakt och kräver en övergång till helt reglerad jakt är helt felaktigt. I verkligheten förhåller det sig tvärtom. Flertalet av jägarna vill ha den samordnade älgjakten (med licensjakt och generell jakt) kvar. Som jämförelse kan nämnas att ökningen av antalet jaktområden (söndersplittringen), från utgångsläget , uppgår till i de tre helt reglerade länen mot 15,6 i de 20 samordnade länen. Helt reglerad jakt har således medfört nästan dubbelt så många uppdelningar (splittringar) av älgjaktsområden jämfört med samordnad jakt. Därav framgår att samordnad jakt (med licensjakt och generell jakt) skapar de bästa förutsättningarna för god samverkan och fasta jaktliga förhållanden. Som framhålls i propositionen har älgjakten en mycket stor betydelse för många människor i vårt land. Utöver det stora köttvärde som älgjakten ger tillmäter de flesta jägare rekreationsvärdet ännu större betydelse. De sociala värden som ingår i vårt nuvarande älgjaktssystem har så stor betydelse för berörda folkgrupper att dess värde aldrig kan överskattas. En förändring av reglerna för älgjakten får därför inte medföra att antalet jakttillfällen minskas eller att vissa grupper jägare utestängs från de jaktmöjligheter de förfogat över. Målsättningen härvid måste vara att bibehålla befintliga jakttillfällen samt därutöver skapa nya jaktmöjligheter för marklösa jägare. synes det självklart att respekten för enskild rätt upprätthålls och att de mänskliga rättigheterna beaktas i enlighet med och svensk grundlag. Kravet om lika människovärde och likhet inför lagen för aldrig eftersättas. Propositionen bygger i huvudsak på utredningsförslagen Vill och jakt samt Tillgång till älgjakt. I fråga om älgjakten är båda dessa utredningar behäftade med stora brister. Särskilt anmärkningsvärd är avsaknaden av en klar och samlad redovisning av det verkliga resultatutfallet från de båda försökssystemen helt reglerad jakt resp. samordnad jakt. Då beslutade om nämnda försöksverksamheter torde förutsättningen varit att skulle delges en utförlig och klar resultatsrapport. Så har emellertid inte skett. Vad som redovisats i utredningen till älgjakt är en grov och löslig uppskattning över hur många jägare som kunde förväntas förlora sin jaktmöjlighet med det nu framlagda älgjaktsförslaget. Bristerna i utredningsmaterialet är anmärkningsvärt stora, vilket tydligt framgår vid jämförelse med andra motsvarande undersökningar, bl. a. undersökning av förhållandet i län. Granskningsrapporten från Forskningsgruppen För Samhälls- och Informationsstudier förstärker ytterligare utredningsmaterialets brister. Vad som i propositionen föreslås angående licensjakten kan accepteras. Däremot kan inte förslaget om förändring av den generella jakten godtas. Som framhållits i propositionen har den samordnade älgjakten i huvudsak motsvarat förväntningarna. Vid jämförelse har den samordnade jakten uppnått klart bättre resultat än den helt reglerade jakten. Detta gäller såväl produktionen som samarbetet över fastighetsgränserna. Inom de 20 samordnade länen har nyregistreringen av tidigare oregistrerad mark uppgått till . Det har därvid genomgående varit fråga om mindre jaktområden som följaktligt kommit att registreras som generellområden. har fortlöpande sammanläggningar av generella jaktområden skett (till licensområden), vilket medfört att antalet områden med generell jakt är i stort oförändrat, trots det stora tillskottet av tidigare oregistrerad mark. är emellertid i stort sett all älgmark registrerad, varför behovet av nyregistreringar av generellområden är betydligt lägre än . Fortsättningsvis är det huvudsakligen markområden som mot innehavarens vilja utesluts från tidigare samjakt och licensjakt, som kommer i fråga för nyregistrering som generellområden. Även de mindre licensområden som på grund av en minskande älgstam förlorar möjligheten till licensjakt måste tillförsäkras rätt att omregistreras till generellområden. Totalt sett blir emellertid nytillskottet av generella jaktområden ringa. Med beaktande av den fortsatta sammanläggning av generellområden som samordnad älgjakt stimulerar till, kommer antalet generellområden att stadigt minska . Angående kostnaderna för administrering av älgjakten är den allt övervägande kostnaden att hänföra till licensjakten. Detta visar inte minst en jämförelse med de tre helt reglerade länen, där medelkostnaden per registrerat älgjaktsområde är klart högre i de helt reglerade länen jämfört med de 20 samordnade länen. Med färre nyregistreringar kommer administrationskostnaden att ytterligare minska i de samordnade länen. Licensområden drar oundvikligt vissa årliga administrationskostnader i samband med licensgivning och kontroll av förekommande avskjutning. Ett redan registrerat generellområde drar däremot ingen fortsatt kostnad. Den samordnade älgjakten, med registrering av alla älgjaktsområden, ger unika möjligheter till direkta kommunikationer mellan jägarna och de beslutande myndigheterna. Utan registrering förlorar tillsynsmyndigheten både möjligheten till direktinformation och kontroll över jaktutövningen, exempelvis fällda djur och erlagda avgifter. Då befintliga generellområden redan är registrerade, medför en fortsatt registrering inga nya kostnader. Det vore därför ett meningslöst resursslöseri att avregistrera alla befintliga generellområden. Den samordnade älgjakten bevarar alla befintliga jakttillfällen. Jämfört med helt reglerad jakt är den samordnade jakten mer produktionsanpassad. Den medför mindre uppsplittringar och ökad samverkan. Därtill är den mindre kostnadskrävande än helt reglerad jakt. Mot denna bakgrund förefaller det naturligt att fastställa den samordnade älgjakten att gälla för hela landet i sin nuvarande utformning. Oaktat de goda resultat som uppnåtts med den samordnade älgjakten har det framförts som önskvärt med en ytterligare samordning av jakten. I några fall har det ifrågasatts som ologiskt att grundtilldelningen för generellområdena varit högre än de minsta licensområdena. Dessa förhållanden medför att en viss justering av reglerna för den samordnade älgjakten kan vara befogad. Med anledning av vad här ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar avslå proposition 1986/87:58 i den del som berör älgjaktens framtida utformning. 2. att beslutar utforma reglerna för älgjakten enligt nedan: a) Licensjakten bedrivs enligt vad som anges i propositionen. Därutöver bör en frivillig försöksverksamhet med flerårslicenser kunna få ifrågakomma. b) Grundtilldelningen för licensområde och generellt område skall vara minst ett vuxet djur. c) Registreringen av befintliga generellområden behålls (utan kostnad). d) Sammanläggning och utökning av befintliga generellområden medges. e) Nyregistrering av helt nya generellområden skall kunna vägras om särskilda skäl mot registreringen föreligger. dock alltid få ske i de fall angränsande licensområden vägrat medge anslutning av det aktuella markområdet eller då jakträttsinnehavaren, mot sin vilja, uteslutits från tidigare samjakt med andra jaktområden. Samma förhållande skall gälla alla mindre licensområden som, på grund av en minskad älgstam, faller under arealgränsen för fortsatt licensjakt. . Åsling (c) () ()