ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902L251 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:L251 () Översyn av konkurslagstiftningen m. m. Småföretagen i utgör en betydande del av näringslivet. Tack vare mångfalden och spridningen av småföretagen erhåller ett stort antal personer varierande sysselsättning inom olika delar av landet. Därtill kommer att småföretagen svarar för en del av dynamiken i utvecklingen av nya produkter. Statsmakternas strävan bör i anledning härav vara att villkoren och reglerna utformas så att småföretagsamheten främjas. Regler som kan utgöra hinder för entreprenörer att nystarta företag bör undanröjas och/eller ändras. Konkurslagstiftningen i är så utformad att den missgynnar egenföretagarna. I samband med en konkurs kan en egenföretagare bli personligt ansvarig för skulder av betydande belopp, yrkesförbud kan utfärdas och skattelagstiftningen medger inte förlustavdrag. Effekterna av en konkurs för en egenföretagare kan ofta bli katastrofala. För aktiebolagen innebär en konkurs ett mycket begränsat ägaransvar. Det räcker inte att enbart se över konkurslagstiftningen. Den måste även kopplas ihop med annan lagstiftning som skattelagstiftningen. T. ex. bör man se över kommanditbolagsreglerna som missbrukas för att undfly skattekonsekvenser och bestämmelser om förlustavdrag vid personlig konkurs. Likaså måste konkurslagen kopplas till förslagen om beskattning av kontantuttag enligt den s. k. staketmetoden. Kopplingen till lagen om näringsförbud finns. I det avseendet kan nämnas att näringsförbud i vissa fall leder till bulvansystem osv. En diskussion i sammanhanget bör gälla typer av företagsformer över huvud taget. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen begära att en utredning tillsätts för en översyn av konkurslagstiftningen, skattelagstiftningen, utsökningsbalken och lagen om näringsförbud, enligt de riktlinjer som redovisas i motionen.
mot · G902L252 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:L252 i och (c) Stöd till hemkonsulentorganisationen Vid 1983/beslöts att hemkonsulentverksamheten ute i länen skulle upphöra. Vi anser att detta var en felaktig besparing. Särskilt i då allmänheten upplever kostnadsökningarna och svårigheten att få pengarna att räcka till som ett svårt problem. För fick detta svåra följder. Statsmakterna hade i sina beräkningar utgått från att de flesta kommunerna då hade byggt upp sin konsumentrådgivning. Man menade att service till ortsbefolkningen fanns att få via denna verksamhet. Bilden för länet var vid riksdagsbeslutet att endast några få kommuner hade tillfredsställande byggt ut sin konsumentrådgivning. Regeringens förslag byggde enligt vårt förmenande på felaktig grund. Inte mindre än 20 hushållningssällskap har återigen tagit upp verksamheten med hemkonsulenter. I vissa län har det pågått verksamhet under större delen av , men det är först sedan hemkonsulentverksamhet lades ner, som den verkliga expansionen kommit. Verksamheten skiljer sig åt ganska väsentligt i de olika länen. De typiska glesbygdslänen, som , , och , har startat s. k. Gårdenprojekt. Det innebär att man har tillverkning av bröd, sylt m. m. i småskalig produktion ute på landsbygden, en verksamhet som till stor del sköts av hemkonsulenten. Även om verksamheten i länen är mycket olika är det gemensamma arbetsområdet mat-matkultur-hushållning. Vi anser att ökad rådgivning till enskilda konsumenter är en mycket viktig uppgift särskilt sedan direktrådgivning upphörde . Om en rådgivning skall kunna bedrivas med framgång krävs en viss specialisering hos rådgivarna. Ett problem är att konsumentvägledarna vid kommunerna har att verka över ett mycket stort område som de knappast kan behärska till alla delar som de har en mycket skiftande utbildning och erfarenhet. Om hushållningssällskapens konsulenter, som i regel är inriktade på kost- och näringsfrågor samt hushållsekonomi, får verka i stort sett inom dessa områden, ernås en sådan önskvärd specialisering. Andra konsumentvägledare skulle då kunna ägna sig mera odelat åt övriga delar inom konsumentrådgivningens områden. Härigenom skulle sällskapens konsulenter medverka till en breddning av hela konsumentrådgivningen till fromma för alla konsumenter. Detta motiverar, tycker vi, att ett allmänt stöd för denna verksamhet borde utgå till sällskapen, vilket skulle kunna ge dessa större möjligheter att svara för konsumentrådgivning och i större utsträckning också anställa heltidsarbetande rådgivare. Det är rimligt, anser vi, att verksamheten kan breddas. ken får inte sitta trångt nu när resurserna verkligen behövs ute bland befolkningen. Staten bör stödja denna verksamhet. Denna utgift bör man med fördel kunna ta av anslag som uteslutande satsas på central verksamhet. Med anledning av vad som anförts i motionen hemställs att hos regeringen begär ett förslag om stöd för den hemkonsulentverksamhet som bedrivs av hushållningssällskapen.
mot · G902L254 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:L254 () Översyn av upphovsrättslagstiftningen I ett i högsta domstolen avgjort mål konstaterade högsta domstolen att nuvarande lagstiftning inte medger att tryckfrihet fritt får utövas till litterärt verk som omfattas av litterär upphovsrätt. Utgången av målet innebär ett långtgående och farligt ingrepp i tryckfriheten. Genom den utvidgning av den litterära upphovsrätten som uppkommit i praxis skulle på detta sätt omfattande och informativa texter kunna komma att undandras från offentlig publicering. Den genom domstolens avgörande avslöjade lagkonflikten måste lösas genom ändring i lagstiftningen och måste lösas på sådant sätt att tryckfriheten garanteras på bekostnad av upphovsrätten till litterärt verk i dessa fall. De fall då konflikter mellan upphovsrätt och tryckfrihetsrätt måste lösas till förmån för tryckfrihetsrätten är med all säkerhet mycket svåra att beskriva. Det bör ankomma på regeringen att framlägga förslag om preciseringar i konfliktlösningen. Klart är emellertid att texter av stort allmänt intresse och avseende frågor, i vilka allmän samhällsdebatt förekommer, måste få publiceras även om litterär upphovsmannarätt föreligger eller kan föreligga. Med stöd av det anförda yrkar jag att hos regeringen begär förslag om garantier för tryckfriheten också i de fall då litterär upphovsrätt kan hävdas till tryckta alster som innehåller information av stort allmänt intresse.
mot · G902L257 · 1986-01-27 00:00:00 — 1985/86 :L257 () Ideella skadestånd De ideella skadestånden är låga i vårt land. En praxis har utvecklat sig som i hög grad strider såväl mot modern människosyn som allmänt rättsmedvetande. Ersättningen gäller sveda och värk, lyte eller annat stadigvarande men samt olägenheter i övrigt. Ett slags riktvärden har etablerats. Rättsfall från domstolar och trafikskadenämndens ersättningstabell påverkar varandra på ett oklart sätt. Några exempel hämtade ur pressen kan anföras. För en 25-åring uppskattas förlusten av ena benet, motsvarande 40procentig invaliditet, i ovannämnda tabell till , helt förlorad sexualfunktion till . och fullständig dövhet till . Ersättningen för en våldtäkt brukar bli . En patient som efter en operationsmiss tvingades genomgå tio extra operationer ersattes med . för sveda och värk. De förluster i livskvalitet som de drabbade lider kan aldrig i egentlig mening ersättas med pengar. Men detta är inget skäl att vara småsnål. Ersättningens storlek kan ändå vara av stor betydelse för den enskilde. Detta behöver inte betyda att fabulösa summor bör utgå, så som ibland sker i vissa andra länder. Men en bättre relation till de belopp som människor tänker i i andra sammanhang - månadslön, årslön, livslön - borde eftersträvas som kompensation för de ofta skakande upplevelser och svåra plågor som utgör grunden för rätten till skadestånd. Regeringen bör därför ges i uppdrag att utarbeta ett underlag för en ny syn på de ideella skadeståndens storlek, vilket kan bli föremål för prövning. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen framlägger förslag till nya grunder för fastställande av de ideella skadeståndens storlek i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · G902L258 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:L258 och () Marknadsföringen av snabbvinsatser Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Sk808 yrkar vi att begär att regeringen låter utreda frågan om begränsning för marknadsföring av snabbvinsatser.
mot · G902L259 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:L259 och () Ändrade regler om underhållsbidrag, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:So618 föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen har anförts om översyn av reglerna för beräkning av skäligt underhållsbidrag, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen har anförts om att bör ges laglig möjlighet att uppträda som barnets ombud vid domstol, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen har anförts om förlängd införsel- och preskriptionstid i bidragsförskottsärenden till , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen har anförts om utvidgning av införselmöjligheterna till samtliga ersättningsslag, som anges i 11 kap. 2 § lagen om allmän försäkring (AFL). () () 1 * 1985/86.
mot · G902L260 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86 :L260 m. fl. (fp) Databaser för konsumenter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:K412 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om normarbete kring datorstödda varuöversikter riktade direkt till konsument. () () () () () () ()
mot · G902L261 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:L261 m. fl. Ökat skydd för de mindre aktieägarna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N301 hemställs att godkänner de i motionen anförda riktlinjerna för arbetet med ett bättre skydd för de mindre aktieägarna. (fp) ()
mot · G902L262 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86 :L262 och () Tobaksreklamen Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1985/86:So459 föreslås att uttalar att tobaksreklam när det gäller reglerna för marknadsföring bör jämställas med alkoholreklam.
mot · G902L263 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:L263 m. fl. Kravet på medlemsantal vid bildande av kooperativ förening Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N306 hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag innebärande att antalet medlemmar som krävs för att bilda en kooperativ förening reduceras till tre. () ()
mot · G902L264 · 1986-01-25 00:00:00 — Motion till 1985/86:L264 m. fl. En särskild bolagsform för småföretag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N307 hemställs att hos regeringen begär förslag om en särskild bolagsform för småföretag. () ()
mot · G902L265 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :L265 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Bo227 yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om ökade möjligheter att ställa säkerhet vid lån för köp av bostadsrätt. () ()
mot · G902L266 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:L266 m. fl. Den ogifte faderns rättigheter och skyldigheter Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1985/86:A604 hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om den ogifta pappans ansvar, rättigheter och skyldigheter. () () ()
mot · G902L267 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:L267 Obligatorisk miljöskyddsförsäkring, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1985/86:Jo776 hemställs 1. att beslutar hos regeringen begära förslag till lag om obligatorisk miljöskyddsförsäkring för alla som driver miljöfarlig verksamhet, 2. att beslutar hos regeringen begära förslag till lag om miljöfond för sanering efter miljökatastrofer där ansvarig inte längre finns eller saknar ekonomiska resurser.
mot · G902L270 · 1986-01-27 00:00:00 — Riktade emissioner i aktiebolag, m. m Riktade nyemissioner har blivit allt vanligare. T. ex. sålde läkemedelsföretaget före börsintroduktionen aktier till vissa utvalda personer. Efter börsintroduktionen steg dessa aktier kraftigt. För de tidigare aktieägarna, som ställt kapital till förfogande och tagit risker men inte fått del av den riktade aktieemissionen, innebar detta förfarande att stora värden, som egentligen tillhörde dem, i realiteten överfördes till ett antal favoriserade direktörer. Detta är en moralfråga men det är också en laglig möjlighet . Den nya aktiebolagslagen ger möjlighet till riktad nyemission med förbigående av de tidigare aktieägarnas företrädesrätt att teckna aktier. Denna regel var avsedd att användas i undantagsfall. Undantaget har emellertid närmast blivit en regel. Även om ingen utredning gjorts om hur riktade nyemissioner drabbat berörda aktieägare kan man utgå från att de lider skada när deras företrädesrätt sätts ur spel. Risken är dessutom stor, att det är de kapitalstarka människorna som favoriseras på de mindre aktieägarnas bekostnad. Denna utveckling är inte bara allmänt negativ - den upplevs också som djupt orättvis. Därför bör en ändring göras i aktiebolagslagen och möjligheten att förbigå aktieägarnas företrädesrätt bör uteslutas. Även om företrädesrätten är ett minoritetsskydd, som är viktigt att slå vakt om, bör undantag göras för anställdas möjligheter att erhålla aktier. En annan del av aktiebolagslagen som bör ses över är revisorernas roll. Revisorn är aktieägarnas företrädare och väljs av bolagsstämman, dvs. genom enkelt majoritetsförfarande. Revisorn är således de större aktieägarnas företrädare. Lagen stipulerar att revisorn är skyldig att till bolagsstämman lämna alla upplysningar som bolagsstämman begär, om detta inte skulle leda till väsentligt förfång för bolaget (14 §). Denna skrivning innebär att stämman måste rösta, och först om det finns enkel majoritet bland aktieägarna får revisorn uttala sig, något som är ovanligt. Likaså kan revisorn dölja sig bakom skrivningen om väsentligt förfång. Mot bakgrund av ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn av reglerna för riktade nyemissioner i aktiebolag, 2. att hos regeringen begär förslag om en förstärkning av revisorernas roll.
mot · G902L271 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:L271 () Handläggningen av ärenden enligt handelsregisterlagen Från olika håll i landet har kritik framförts mot de långa handläggningstiderna vid länsstyrelsernas handelsregister. Väntetider på upp till förekommer. Till handelsregistret vänder sig alla de personer som har för avsikt att inregistrera enskild firma, handelsbolag och kommanditbolag. Ansökan är tämligen enkel. När ansökan inkommer förses den inom en månad med ett registreringsnummer och den sökande kan därefter föranstalta om tryckning av fakturor, post- och bankgiroblanketter m. m. Men med påförande av registreringsnummer är det inte avgjort om föreslaget firmanamn godkänns. Dröjsmål öppnar möjligheter för andra att ta i anspråk det föreslagna firmanamnet. själva affärsidén kan genom dröjsmålet exploateras av andra. Det är därför angeläget att länsstyrelsernas rutiner ses över. En normal ansökan bör kunna expedieras i stort sett omgående. Mera komplicerade ärenden kan rimligtvis kräva , dock högst en månad. Mot bakgrund av behovet av tillväxt inom svenskt näringsliv bör åtgärder vidtas för att underlätta nyetableringen av företag. Byråkratiska hinder av ovannämnt slag måste undanröjas. Regeringen bör därför ta initiativet till organisationsförändringar, som leder till en snabbare handläggning av handelsregistrens ärenden. Med åberopande av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en snabbare handläggning av handelsregisterärenden.
mot · G902L272 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:L272 () Basbeloppsregeln i bokförings- och jordbruksbokföringslagen För att de minsta bokföringspliktiga företagarna inte skall behöva upprätta årsbokslut m.m. enligt samma kräv som för de medelstora och större företagen infördes en undantagsregel i bokföringslagen när den antogs 1976. Enligt den regeln undantogs den som hade högst två anställda och en årsomsättning understigande . har regeln ändrats till att gälla enskild näringsidkare i vars verksamhet den årliga bruttoomsättningssumman normalt understiger ett gränsbelopp som motsvarar 20 gånger det basbelopp som gäller. utgjorde därmed gränsen . I jordbruksbokföringslagen finns motsvarande basbeloppsregel. En gräns som grundas på basbeloppet borde egentligen inte behöva ändras eftersom den därmed följer penningvärdeförändringarna. Men erfarenheterna visar att familjeföretagare utan anställda lätt kommer över nämnda beloppsgräns. Det sker inte på grund av bättre ekonomiska överskott utan närmast på grund av att utvecklingen mot ökad omslutning är starkare än penningvärdeförsämringen. Inom jordbruket är det vanligt att heltidsfamiljejordbrukare utan anställda kommer över gränsen. Eftersom det bör vara en strävan att begränsa krångel och redovisningsskyldigheter för enskilda så långt det är möjligt utan att eftersätta samhällets intresse av kontrollmöjligheter som motverkar eller förhindrar missbruk, bör den nuvarande undantagsregeln om 20 basbelopp kunna höjas till exempelvis 25 basbelopp. Det kan nämnas att redan när den nuvarande regeln fastställdes krävdes i riksdagsmotioner samt från LRF att man skulle välja 25 basbelopp som gräns. En höjning av gränsen så att fler egenföretagare, inkl. jordbrukare, undantas från bl. a. kravet på upprättande av årsbokslut skulle dels göra det möjligt för flera att själva kunna sköta sin bokföring och deklaration, dels något begränsa den synnerligen stora arbetsbörda som bokföringsbyråerna har i boksluts- och deklarationstider. bör enligt min mening efter hörande av bokföringsnämnden och eventuellt även annan sakkunskap fatta beslut om ändringar i bokföringslagens 1 § och jordbruksbokföringslagens 1 § från nuvarande 20 till 25 basbelopp som gräns för tillämpning av samtliga regler i resp. lagar. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att höja gränsen för skyldighet att upprätta årsbokslut m. m. enligt bokföringslagen och jordbruksbokföringslagen till en bruttoomsättning motsvarande 25 basbelopp.
mot · G902L273 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:L273 m. fl. (fp) Lagstiftning om ideella föreningar Praktiskt taget alla människor i är medlemmar i en eller flera ideella föreningar. Dessa medlemskap påverkar självfallet människornas vardag, framför allt socialt. Men inte sällan har föreningstillhörigheten även stor ekonomisk betydelse för medlemmen. Föreningarna är verksamma inom alla områden, inte minst facklig, politisk och humanitär verksamhet samt religionsutövning, vetenskaplig forskning och idrott. En del ideella organisationer har lagstiftningsvägen kommit att få ett starkt inflytande över samhällsutvecklingen. Detta inflytande har ofta kunnat skapas genom att samhället ekonomiskt stödjer organisationer och föreningar. Idella föreningar saknar, trots sin stora betydelse, samhälleliga regler för den enskildes grundläggande rättsställning inom och gentemot en förening/ organisation. Lagstiftning om ideella föreningar/organisationer bör omfatta rätten att inträda i, kvarstanna i eller utträda ur en förening och rätten att slippa bli ansluten till en förening mot sin vilja (negativ föreningsrätt, kollektivanslutning). Dessutom bör lagreglering övervägas vad gäller minoritetsskyddet, ekonomi och revision, skadeståndsskyldighet, ansvar för uppkomna förbindelser och upplösning av förening. En eventuell ramlagstiftning får inte verka hindrande på föreningsliv och organisationsväsende. Variationsrikedomen inom föreningslivet får inte på något sätt begränsas, ej heller ges några byråkratiska inslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ramlag om ideella föreningar. () ()
mot · G902L274 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:L274 () Undersökningen i faderskapsmål Enligt ligger det i socialnämndens allmänna skyldigheter att i faderskapstvister se till att ett barn får rätt far. Enligt uppgift lär det vara besvärligt att få berörda att t. ex. gå igenom utvidgad rättsgenetisk undersökning (i princip ett blodprov). och rättsinstanser är tveksamma, enligt uppgift av integritetsskäl. Det måste anses rimligt att möjliga pappor, moder och barn är beredda till i princip ett blodprov för att undanröja osäkerhet. Det måste vara viktigare att barnet får rätt far än hänsyn till s. k. integritetsskäl. En livslång osäkerhet för alla inblandade är ett väsentligt större intrång än det eventuella besvär en utvidgad rättsgenetisk undersökning utgör. Med hänsyn till barnens rätt bör enligt min mening uttala att det är rimligt med utökad rättsgenetisk undersökning när inblandad part så begär för att skapa större säkerhet vid bedömning av faderskapsmål. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det är rimligt med utökad rättsgenetisk undersökning när inblandad part så begär för att skapa större säkerhet i faderskapsmål.
mot · G902L275 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :L275 () Fastställandet av faderskap Nästan hälften av alla barn föds av föräldrar som inte är gifta med varandra. Detta har lagarna anpassats till så att barnen rättsligt sett är lika skyddade oavsett vilken samlevnadsform föräldrarna valt. Detta gäller i alla avseenden utom ett, som blivit föga uppmärksammat. Förfarandet när faderskap skall fastställas för barn vars föräldrar inte är gifta med varandra är en byråkratisk och integritetskränkande procedur. Det är inte tillräckligt att föräldrarna var för sig undertecknar ett dokument som intygar att fadern verkligen är far till barnet. Detta bevittnade och undertecknade dokument skall sedan behandlas av kommunens socialnämnd, som fattar beslut om huruvida fadern är far eller ej. Dessutom måste föräldrarna svara på intima frågor vid ett samtal med socialsekreteraren, frågor som av många föräldrar uppfattas som kränkande. Denna procedur kan inte slutföras innan barnet är fött, eftersom barnets personnummer måste inkluderas i beslutet som socialnämnden fattar. Ofta kan det formella fastställandet av faderskapet därför dröja upp efter barnets födelse. har det nyfödda barnet enbart en mor. Förutom det rent medicinskt märkliga i detta faktum, kan det för barnets del vara ödesdigert. Om något skulle hända modern så att hon vore oförmögen att ta hand om barnet, kan fadern inte överta vårdnaden. Det har inträffat att modern blivit sjuk och varit tvungen att stanna kvar på sjukhuset. I ett sådant fall vägrades fadern ta hem barnet. I stället överläts vårdnaden om barnet till mormodern under barnets första tid på jorden. Denna juridiska orimlighet måste komma till ett slut. Om föräldrarna bägge är överens om att de är föräldrar till det väntade barnet borde det räcka fullt ut med ett undertecknat och bevittnat dokument där de förklarar sig vara föräldrar. Inga politiker bör uppdras att fatta beslut om faderskapserkännandet. Detta är en överflödig rutin, som bör förekomma endast i det fall då faderskapet är ifrågasatt eller okänt. Endast i dessa fall bör socialnämnden vara ålagd att med säkerhet fastställa faderskapet. En far måste kunna bli far som modern blir mor! Den nuvarande ordningen att i alla fall då barnets föräldrar ej är gifta med varandra antingen dra fadern inför rätta eller förmå honom att erkänna faderskapet är en kvarleva från den tid då de barn som föddes utom äktenskapet antingen var resultat av olyckshändelser, där fadern förutsattes vilja smita, eller resultat av våldtäkter. Det är kränkande för den stora grupp fäder som inte är gifta med barnets mor, lika väl som det är en brist på säkerhet för barnet att den nuvarande ordningen upprätthålls. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fastställande av faderskap genom faderskapsförklaring.