mot · G902Fi701 · 1986-01-15 00:00:00 — En höjning av avdragets storlek har vidare motiverats med att sparandet medfört negativ real ränta. Av allt att döma är vi nu inne i en period med klart positiv realränta. Ett återställande av sparavdragets reala värde till nivå skulle därtill medföra statsfinansiella kostnader på nästan . En ytterligare höjning av sparavdraget bör därför övervägas först i ett senare sammanhang. Det är speciellt viktigt att sprida ägandet av bostäder och aktier. Att bredda bostadsägandet är det bästa sättet att åstadkomma en jämnare fördelning av förmögenhetstillgångarna i samhället. Vi har därför föreslagit att det allmänna skall stimulera medborgarna till ett ökat bostadssparande. All erfarenhet visar att enskilt ägande är den mest effektiva formen för förvaltning av bostäder. Detta är en viktig anledning till att många som bor i hyresrätt vill äga sin bostad. Ur både samhälls- och privatekonomisk synvinkel är det fördelaktigt om människor får möjlighet 13 att skaffa en egen bostad antingen i småhus eller i flerfamiljshus. För att öka möjligheten för hushållen att i större utsträckning äga sina Fi701 bostäder är det väsentligt att minska beskattningen. Skatterna bör sänkas på både hushållens inkomster och själva boendet. Därigenom kan möjligheter skapas för vanliga inkomsttagare och barnfamiljer att skaffa en egen bostad. Sänkta inkomstskatter och slopande av både fastighetsskatt och avdragsbegränsning är därför viktiga inslag i en moderat politik för ökat bostadsägande. Realvinstbeskattningen av bostadsrätter bör ändras så att den blir analog med egnahemsbeskattningen. För att öka bostadsägandet är det också viktigt att ge de boende rätt att köpa och ombilda hyreslägenheter till bostadsrättseller ägarlägenheter. Detta skulle också bidra till att bringa ordning i de allmännyttiga bostadsbolagens dåliga affärer. Kommunerna kan genom att ge borgen för lån möjliggöra för flera att bli ägare till sin bostad. Staten bör vara generös när det gäller att låta fördelaktiga lån på en fastighet övertas av de nya ägarna. Vi föreslår därutöver att målsparandet till egen bostad eller bostadsrätt uppmuntras. Vi har tidigare förordat införandet av ett målsparande till egen bostad inom ramen för skattesprandet. Eftersom detta håller på att avvecklas, fungerar inte denna lösning. Den anknytning av bosparandet till allemanssparande! som regeringen infört är olämplig. Denna knytning innebär en lagstadgad skyldighet för banker att prioritera utlåning till personer som inte har något annat kundförhållande med banken än att de satt in pengar för överföring till . Bankerna är skyldiga att ställa upp med utlåning motsvarande det sparade beloppet. Dessa medel måste då tas ur andra kunders inlåning, vilket strider mot grundprinciperna för normal bankverksamhet. Bosparandets koppling till allemanssparande! bör därför upphöra fr. o. m. . Vi anser att stimulansen till bosparande bör bygga på redan existerande spara/låna till bostad-system i stället för att på ett krångligt sätt kopplas till allemanssparande!. Ett sådant bosparsystem skall inte ha någon övre åldersgräns. I det bosparsystem som existerar är det möjligt att få låna ända . Enligt vår mening bör sparandet i ett sådant system premieras på flera olika sätt. Staten bör utge en sparpremie på av det belopp som sparats under och använts till köp av bostad, dock maximalt . Därtill bör staten ställa statlig borgen för lånet, vilket innebär att lånekostnaden kan sänkas med 0,. I en marknadsekonomi är det särskilt angeläget att aktiesparandet är väl spritt bland de enskilda medborgarna. För att vända den utveckling för hushållens aktieägande som beskrivits i det föregående är det nödvändigt att ändra skattesystemet så att diskriminering av privatpersoner upphör. Skattevillkoren för hushållens aktiesparande måste kraftigt förbättras. Hela löntagarfondssystemet skall avvecklas i enlighet med vad som förordas i den borgerliga trepartimotionen. Detta avvecklingsförslag innebär att en grund läggs för en omfattande spridning av aktiesparandet till helt nya grupper. Genom att löntagarfondernas tillgångar används som sparstimulans till deltagande i allemansfonderna är det möjligt att en majoritet av den vuxna svenska befolkningen kan bli aktiesparare. moderata idén om en långtgående ägandespridning. Avvecklingen blir Mot. därmed den viktigaste enskilda åtgärden för att åstadkomma ett ökat Fi701 Ytterligare ett sätt att sprida det enskilda aktiesparandet är att avskaffa dubbelbeskattningen på aktieutdelningar. En lindring som statsfinansiellt motsvarar den 30-procentiga skattereduktionen bör återinföras. Reavinstskattereglerna bör både förenklas och mildras. I jämförelse med omvärlden ligger den svenska aktievinstbeskattningen högt. Beskattningen av långa innehav är i samtliga jämförbara länder lägre. En del länder har över huvud taget ingen reavinstbeskattning efter ett till . De svenska reglerna för beskattning av aktievinster är dessutom mycket krångliga. För att den svenska ekonomin skall anpassas till internationella förhållanden bör därför reavinstbeskattningen på aktier förenklas och sänkas. Som ett första steg bör de regler som gällde återinföras. På bör en omläggning av aktievinstbeskattningen genomföras på så sätt att omplaceringar inom en aktieportfölj inte betraktas som försäljning. Först vid nettoutförsäljning av aktier bör aktieägaren drabbas av reavinstskatt. Fördelen med ett sådant system är att återinvesteringar i aktier stimuleras och ökad rörlighet erhålls på aktiemarknaden. Vi förordar att ett sådant system med det snaraste utreds. Vid förmögenhetsbeskattningen måste börsnoterade aktier tas upp till aktiernas marknadsvärde. För t. ex. fastigheter gäller att taxeringsvärdet utgör av marknadsvärdet. Aktieägaren får däremot betala förmögenhetsskatt för hela marknadsvärdet inkl. den latenta skatteskulden. Detta är orimligt. Därtill kommer att kursfallsrisken är betydande på aktiemarknaden. För fastigheter har prisfallsrisken varit ett av skälen till att taxeringsvärdena satts lägre än marknadsvärdena. Med hänsyn till i första hand den latenta skatteskulden bör av börsnoterade aktiers marknadsvärde tas upp till beskattning. Detta skulle också minska skillnaden i förmögenhetsskattehänseende mellan börsaktier och aktier i familjeföretag. Den av socialdemokraterna införda omsättningsskatten på aktier bör avskaffas när det statsfinansiella läget tillåter. En effekt av omsättningsskatten är att de korta affärerna minskat. En fungerande aktiemarknad behöver korta placeringar för att bl. a. jämna ut kursrörelserna. Omsättningsskatten har också medfört att handel med svenska aktier överförts till utlandet. I skattefondssparandet bör värdestegringen på andelarna även efter bindningstidens utgång vara fri från skatt. Aktiesparfonderna bör därtill befrias från skattskyldighet för realisationsvinster i enlighet med vad som genomförts för allemansfonderna. Arvsskattereglerna är troligen en mycket viktig orsak till de privata hushållens utträngning från aktiemarknaden. En viktig skillnad mellan hushåll och institutioner är att institutionernas aktieinnehav är helt befriade från den typ av skatt som arvsskatten innebär. Skattereglerna vid arv bör utformas så att det samlade skatteuttaget på arvet ligger inom rimlighetens gräns oavsett storleken på aktieförmögenheten. Den statliga arvs- och gåvoskattekommittén har i ett betänkande föreslagit att av marknadsvärdet skall tas upp till beskattning. Vår uppfattning är att börsaktier vid arvsbeskattning bör åsättas ett värde som utgör av 15 Utöver dessa föreslagna förändringar bör förmögenhetsskatten på det Mot. 1985/86 arbetande kapitalet i familjeföretag slopas. De företagsanknutna vinstandelssystemen bör få fortsätta att verka. förekommer sådana vinstandelssystem i ett drygt femtiotal företag. De omfattar ca 100 000 människor. Deras styrka är att de utformas för att passa det enskilda företaget. Anställda i börsnoterade och andra företag måste få möjlighet att spara i aktier i det egna företaget utan att eventuell skillnad mellan marknadsvärdet och förvärvspriset betraktas som löneförmån. Vi föreslår skattefrihet för alla anställdas aktieköp i det egna företaget utan annan begränsning än att köpen skall ha skett på samma villkor som tillämpas för utomstående. infördes en lättnadsregel som innebär att icke börsnoterade företag får göra avdrag av det utdelade beloppet, dock ej mer än vad som motsvarar av aktiekapitalet eller . I avvaktan på att dubbelbeskattningen helt skall avskaffas föreslår vi att 15-procentsgränsen höjs. motsvarar en alltför låg avkastning med hänsyn till risktagandet och med hänsyn till att många bolag har ett lågt aktiekapital i förhållande till dess verkliga värde. Förslag till ändringar i detta hänseende återfinns i motion 1985/86:Sk351 (om småföretag). Åberopande det ovanstående hemställs 1. att beslutar uttala att målet för sparpolitiken skall vara att hushållen skall ha ett sparkapital som motsvarar den genomsnittliga årslönen för en industriarbetare, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att stimulera hushållssparande! och öka ägandespridningen. () () () land (m) () () () () gota b 1986 10035