ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Jo209 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo209 och () Bevarande av slåtterängar En av de mest uppskattade svenska landskapsbilderna och även vår mest innehållsrika och levande historiebok är det gamla kulturlandskapet som formats av generationer brukare. Hagmarker, slåtterängar etc. innehåller de mest artrika växt- och djursamhällena i svensk natur och har avgörande betydelse för växt- och djurvärldens mångfald och för den genetiska variationen i landet. Av våra ca 400 hotade högre växter hör ca 300 hemma i jordbrukslandskapet. Den traditionella ängsslåttem, då man tog hö från permanenta, ogödslade ängar, har inte längre någon ekonomisk betydelse. Slåtter av denna typ förekommer för att bevara ett kulturarv och en naturtyp med åtskilliga slåtterberoende växt- och djurarter som är hotade. Det är i högsta grad ett samhällsintresse att bevara de värdefulla slåtterängar som sköts ideellt av intresserade brukare. Med den negativa ekonomiska utveckling för jordbruket och hotet om nedläggning av som finns är risken överhängande att just denna kvarvarande värdefulla odlingsmark försvinner. Öppethållande och vård sker bäst genom att bestående jordbruksföretag sköter marken och för att göra detta möjligt bör ett statligt stöd i form av arealbidrag utgå till brukaren. Detta skulle på ett obyråkratiskt och för samhället föga kostnadskrävande sätt medverka till bevarande av ett oersättligt miljö- och kulturarv. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående arealbidrag till brukare av slåtterängar. P.-O. ()
mot · G902Jo211 · 1986-01-21 00:00:00 — m. fl. (m) Importen av socker 1985/86 Jo211-216 Vid i åtog sig den nuvarande regeringen att arbeta för att öka importen av socker till . Det svenska åtagandet innebär att skall sträva efter att skapa ett utrymme på marknaden för en import av socker på av konsumtionsbehovet. En minskad självförsörjningsgrad till följd av ökad sockerimport minskar självfallet den inhemska produktionen av socker. Vid minskat behov av produktionskapacitet kan en fortsatt drift vid sockerbruket i Karpalund komma att äventyras. Vi menar att det inte finns några motiv för att över huvud taget importera sådant socker som kan framställas här i landet. föreslog i sitt betänkande (SOU 1982:6) att självförsörjningsgraden för socker borde vara , vilket skulle innebära att samtliga sockerbruk skulle kunna bibehållas. Kommitténs förslag bör enligt vår mening fullföljas. Mot denna bakgrund hemställer vi att beslutar att självförsörjningsgraden beträffande socker skall vara . () () 1 1985/86.
mot · G902Jo212 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo212 och () Ett utsädesreservat i norra Jordbruket i norra har stor betydelse för befolkningens sysselsättning, service och miljö. Vi anser det därför viktigt att på allt sätt stödja och stimulera olika insatser och inslag av betydelse för en sund jordbrukspolitik. I övre finns förutsättningar att producera grundutsäde av potatis som håller mycket hög kvalitet i internationell klass. Området har normalt en låg spridning av potatisvirus, frihet från potatisnematoder och kräfta på all jordbruksmark, goda möjligheter att kontrollera stjälkbakterios och andra potatissjukdomar. Investeringarna för utsädesproduktion har byggts upp . En lång odlartradition och lokala forskningsresurser vid lantbruksförsöksanstalt - Röbäcksdalen - i samt i har grundlagt kunskaper om odling och hantering av utsädespotatis. Det finns lagercentraler väl lokaliserade i området, lämpliga jordar och goda förutsättningar i övrigt för en produktion av kvalitetsutsäde. Från övre levereras grundutsäde till potatisodlingen i resten av landet. En viss export har också förekommit. Denna verksamhet är nu hotad av några allvarliga potatissjukdomar - skadegörare, framför allt potatiskräfta och nematoder. Dessa förekommer allmänt i , och enligt en undersökning som gjorts vid sprider de sig norrut över landet. Spridningen sker framför allt med matpotatis från smittade odlingar. Om den används som utsäde, vilket ju är fullt möjligt speciellt , blir jorden smittad för mycket . Levande potatisnematoder har hittats efter infektionen. Det räcker med att jord eller skal från smittad potatis kommer ut på odlingsmark för att den skall bli infekterad. För att skydda de grundutsädesodlande områdena i norra från allvarliga potatissjukdomar har lantbruksstyrelsen diskuterat införande av utsädesreservat av olika typer. Dessa diskussioner har dock inte lett till några resultat, vilket är mycket olyckligt. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär att förslag framläggs om ett utsädesreservat för norra för skyddandet av grundutsädesodling.
mot · G902Jo213 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo213 (s) Minskad konsumtion av importerade färska grönsaker, m. m. importerar vi stora mängder färska grönsker. uppgick importen till färska och kylda köksväxter. I mycket stor utsträckning är de importerade grönsakerna besprutade med giftiga ämnen för bättre hållbarhet. Eftersom vi har ringa eller inga begrepp om gifternas skadeverkningar på vår hälsa finns det all anledning att få en begränsad konsumtion av importerade grönsaker. Enligt all hälsoupplysning framgår nödvändigheten av att under årets solfattiga månader äta frukt och grönsaker. Men om de är besprutade med stora mängder gift, vilkas skadeverkningar vi vet föga om, är det säkert bättre att avstå från konsumtion av importerade grönsaker. Mot denna bakgrund vore det bättre att ändra våra konsumtionsvaror till svenska produkter. Ett alternativ som vi tror på är en övergång till svenska rotfrukter som exempelvis morötter, rödbetor osv. som detta kommer att medverka till en bättre folkhälsa innebär det ett värdefullt alternativ till produktionsomläggning för många jordbrukare. Vi är medvetna om att det kan vara stora svårigheter att ändra svenska folkets kostvanor, men med en riktigt upplagd informations- och upplysningskampanj bör det gå bra. En sådan upplysningskampanj bör ske i en bred samverkan mellan producent- och konsumentintressen samt statliga myndigheter för att få en stor genomslagskraft. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har framhållits om att få till stånd en kampanj för en övergång från konsumtion av importerade färska grönsaker till inhemska rotfrukter. () () ()
mot · G902Jo214 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo214 och () Prissättning på korn efter proteinhalt I en motion 1982/83:176, tog vi upp bl. a. frågan om kvalitetsbetalning av korn så att prissättningen på denna gröda skulle kunna baseras inte enbart på rymdvikt utan också på proteinhalt. betalas vete efter bl. a. proteinhalt. Motionen avstyrktes av jordbruksutskottet med hänvisning till att livsmedelskommittén väntades ta upp frågan. Denna utredning har numera lämnat sitt betänkande men blott allmänt uttalat att det var angeläget med en utökad produktion av inhemskt protein. En betalning av korn efter proteinhalt skulle från flera synpunkter vara värdefull. Genom en ökning av den inhemska proteinproduktionen begränsas importen av proteinfodermedel. Möjligheterna att öka den svenska proteinskörden genom en större odling av ärter är begränsad, då måste förflyta mellan varje ärtgröda. Högavkastande sorter med låg proteinhalt är svårare att exportera och dessutom inte lämpade som maltkorn. Man kan öka proteinhalten hos korn med hjälp av kvävegödsling. Vid denna artificiella höjning av proteinhalten okar man inte de önskvärda aminosyrorna i motsvarande utsträckning. Proteinkvaliteten sjunker alltså vid förhöjd proteinhalt genom kvävegödsling. Ett motiv emot att betala efter proteinhalt har tidigare framförts på grund av bekymmer med analysapparaturen. är emellertid tekniken så förbättrad genom den s. k. NIR-metoden att några tekniska problem med inviduell betalning inte torde föreligga. Metoden används i som odlar mer än 4 miljoner ha korn. har såväl lantbruksstyrelsen som ställt sig tämligen negativa till kvalitetsbetalning av korn. Enligt uppgift har man nu en positivare syn, varför förutsättningar borde föreligga för en kvalitetsbetalning redan innevarande år. Skillnaden mellan marknadssorter med hög och låg proteinhalt är så stor som . Beräknad på den svenska kornskörden innebär denna procent protein. Det är därför angeläget att betalning efter proteinhalt inte blir ett symboliskt stöd för kvalitetsproduktion av kom utan så utformat att det verkligen lönar sig för den enskilde producenten att odla sorter som har högre proteinhalt och rymdvikt men något lägre avkastning. är beslutande instans i denna fråga, men bör enligt vår uppfattning genom ett tillkännagivande ställa sig positiv till kvalitetsbetalning av korn enligt de grunder som framförts i motionen. Som ett senare steg kunde ett liknande betalningssystem införas för havre. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen framförts om betalning av korn efter proteinhalt. 1985/86 Jo214
mot · G902Jo215 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo215 i och () Animalieproduktionen Enlig färska bedömningar från kommer vart sjätte jordbruk att försvinna . Det är de mindre jordbruken som minskar i antal. Antalet större företag ökar däremot. Vad kommer detta att innebära för vår animalieproduktion? Redan nu konstateras att enheterna blir större och större. Djurfabrikerna slår ut producenter av mer konventionell art. Slakterierna blir färre och färre. Avstånden mellan producent och slakteri ökar med onormalt långa transporter av levande djur som följd. Så får det inte fortsätta. Flera reportage i massmedia vittnar om att djurfabrikerna leder till sämre kvalitéer på vårt kött, många olägenheter på miljösidan och plågsamma uppväxtmiljöer för djuren. Man kan fråga sig: Hur kommer framtidens animalieproduktion att se ut? 1984 hade vi ca 112 000 jordbruk. kommer vi enligt SCB att ha 86 000. Vi måste förhindra att de som producerar bra livsmedel slås ut av stordriften. Många konsumenter klagar på att fläsk och fjäderfä smakar fisk. Detta beror på hur länge man ger djuren fiskmjöl före slakt. I finns bestämmelser för detta. En sådan ordning skulle hälsas med tillfredsställelse även i vårt land. För att undvika stresskött måste transportsättet och hanteringen av djuren på slakterierna förändras. Inblandningen av antibiotika i fodret måste nedbringas. De stora besättningarna som är utsatta för smittorisker får i förebyggande syfte ofta stora doser antibiotika. I mindre enheter är risken inte lika stor. Från miljösynpunkt är djurfabrikerna mycket störande för kringboende. Dygnet runt måste utsugningsfläktar vara i gång för att inte djuren skall förgiftas. Detta innebär att vedervärdiga dofter sprids över stora områden. Även transport och spridning av t. ex. flytgödsel ställer till stora problem för kringboende. Från etiska synpunkter är det beklagansvärt att vi behandlar våra husdjur såsom sker. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om den framtida djurhållningen, syftande till bättre kvalitet på våra livsmedel samt bättre förhållanden för våra husdjur.
mot · G902Jo216 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Jo216 () Jordbrukets blockorganisation Jordbrukets blockorganisation är en beredskapsorganisation för samverkan mellan enskilda företagare inom jordbruks- och trädgårdsnäringarna för att trygga livsmedelsproduktionen under beredskapstillstånd och krig. Ett block består som regel av ett antal företag med en sammanlagd areal av 100-500 ha. En påbyggnad på blockorganisationen är överblocken, som tillkommit genom att blocken inom en kommun förts samman till ett eller flera överblock. leds av överblockledare, länsblockledare och riksblockledare. Uppbyggnaden av blockorganisationen har skett i samverkan mellan lantbruksnämnderna, länsarbetsnämnderna och LRF. Det finns alltså på papperet en organisation, men ännu återstår mycket för att blockorganisationen skall fungera och göra skäl för namnet beredskapsorganisation. En viktig del som återstår är en inventering och organisation av blocken. Dessutom är det oklart om blockledare är utsedda. Det är mycket angeläget att fredsorganisera blocken. borde vara ett instrument för ökad maskinsamverkan i jordbruket och därmed ett delmoment för att få ökad lönsamhet i näringen. Sårbarheten i det svenska samhället, även under fredstid, gör sig särskilt påmint vid långa strömavbrott orsakade av tekniska fel eller svåra väderleksförhållanden. I avsikt att vinna erfarenhet och kunskap har i något enstaka län i landet lantbruksnämnden tagit ut ett överblock och påbörjat inventering och organisation av några block. Men detta är bara i begynnelsen av ett stort förstärkningsarbete för säkerhet och trygghet på landsbygden. Lantbruksnämnderna bör omgående tilldelas uppgiften att fullborda blockorganisationen. Detta arbete bör ha som målsättning att fredsorganisera blocken, innebärande ökad gemensam maskinanvändning och kompletterande utrustning som reservelverk. Erfoderliga ekonomiska resurser för att få en totalt fungerande blockorganisation inom landet bör sökas genom en omfördelning av det totala anslaget till lantbruksnämnderna. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att jordbrukets blockorganisation skall fullföljas.
mot · G902Jo218 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86: Jo218 m. fl. (s) Trädgårdsnäringen i dominerar den yrkesmässiga odlingen av trädgårdsprodukter i . Enligt trädgårdsinventeringen finns i av landets växthusareal och av arealen för fritidsodling. Eftersom trädgårdsnäringen är arbetsintensiv har den dessutom stor betydelse för sysselsättningen i . I Framtid för , ett sysselsättningspolitiskt handlingsprogram utarbetat av socialdemokratiska partidistrikt och av i , tecknas följande bild av trädgårdsnäringen: Större delen av landets samlade växthusnäring finns i . Ett starkt föråldrat växthusbestånd håller på att helt slås ut. Höga oljepriser har tagit bort utrymmet för kontinuerliga investeringar och ett normalt underhåll. av de anställda inom trädgårdsnäringen i är arbetslösa under lågsäsongen och mellan under högsäsongens höjdpunkt. I handlingsprogrammet föreslås en rad åtgärder för att förbättra förutsättningarna för trädgårdsnäringen. Eftersom ekonomiska medel saknas har socialdemokratiska partidistrikt och i hemställt om medel ur anslaget för regionala utvecklingsinsatser hos i län. har i län satsat ca . på projekt och företagsstöd inom trädgårdsnäringen. Dessutom har andra finansiärer bidragit med ca . disponerar emellertid alltför begränsade resurser för att på ett avgörande sätt kunna påverka näringen i positiv riktning. I anslutning till det ovan refererade handlingsprogrammet har två konferenser hållits i angående trädgårdsnäringens framtid. I konferenserna har deltagit bl. a. representanter från branschens organisationer, fackliga organisationer, odlarsidan, inköpssidan samt riksdagsmän och kommunala representanter. Vid konferensen har konstaterats att trädgårdsnäringen bör ha goda framtidsutsikter i under förutsättning att vissa åtgärder vidtas. Exempel på sådana åtgärder är: Ett ROT-program tas fram för att öka möjligheterna till förnyelse av växthusbeståndet. Bättre lånevillkor vid nybyggnation av växthus. Medel för bättre marknadsföring av odlarnas produkter vilket med fördel kan samordnas för branschen. Bättre kontroll och starkare krav på att bekämpningsmedel inte behandlas olika för inhemska och importerade produkter. Restitution av energiskatten så att bättre möjligheter ges att med belysning odla grönsaker och blommor även . Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att främja trädgårdsnäringen i . () () 1985/86 Jo218
mot · G902Jo219 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86: Jo219 och () Besvärsrätt vid lantbruksnämnds fastighetsförsäljning Den som vägras förvärvstillstånd av lantbruksnämnden har möjlighet att besvära sig hos lantbruksstyrelsen och att gå vidare till regeringen. Om däremot en fastighet ägs av lantbruksnämnden och försäljs, föreligger ingen besvärsrätt för den som har önskat köpa fastigheten, eftersom förvärvstillstånd enligt 2 kap. 1 § jordförvärvslagen ej erfordras när lantbruksnämnd eller lantbruksstyrelse försäljer fastigheten. Det innebär att lantbruksnämnden ensam och utan att någon har besvärsrätt bestämmer vem som får köpa fastigheten. Enligt vår mening är detta en allvarlig brist i lagstiftningen, eftersom besvärsrätten bortfaller när lantbruksnämnden av någon anledning inköpt fastigheten. Om denna fastighet i stället sålts av en privatperson till en annan privatperson hade besvärsrätt förelegat om förvärvstillstånd vägrats av lantbruksnämnden. Om i stället lantbruksnämnden först köper fastigheten och senare bjuder ut den och samme person anmäler sitt intresse att få köpa fastigheten har han enligt gällande lag ingen besvärsrätt om lantbruksnämnden överlåter fastigheten till någon annan. Enligt vår uppfattning bör den som genom anbud eller på annat sätt anmält intresse av att få förvärva fastigheten av lantbruksnämnden ha rätt att besvära sig hos lantbruksstyrelsen och lantbruksnämndens beslut att låta sälja fastigheten till annan samt även besvära sig hos regeringen om lantbruksstyrelsen avslår hans begäran om förvärv. För att intresserade spekulanter skall få kännedom om att lantbruksnämnden avser att försälja viss fastighet bör klara regler finnas för lantbruksnämndens skyldighet att genom annons i dagspressen eller på annat sätt kungöra att fastigheten är till salu. Särskilt mot bakgrund av den av alla omfattade strävan mot ökad insyn, inflytande och medbestämmande för den enskilde är det viktigt att av oss förordad besvärsrätt införs, vilket hos regeringen bör begära förslag om Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om besvärsrätt vid lantbruksnämndens försäljning av jordbruksfastigheter.
mot · G902Jo220 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86: Jo220 () Ändringar i jordförvärv slagen Den nuvarande jordförvärvslagen har ensidigt varit inriktad på stordrift och intensivbrukning av våra jordar. Genom en snabb mekanisering, utveckling av avel och växtförädling och en ökad användning av insatsvaror som handelsgödsel och bekämpningsmedel har produktivitetsökningen inom jordbruket varit utomordentligt stor. Detta har lett fram till att vi fått ett överskott på både jordbruksprodukter och jordbruksmark. Denna utveckling är nu starkt ifrågasatt utifrån flera synpunkter: Hur vi skall kunna behålla ett öppet kulturlandskap, intensivbrukningens långsiktiga inverkan på våra jordar och vårt vatten samt kvaliteten på vår föda. Den uppkomna debatten om livsmedelskvaliteten kommer med all säkerhet att gå vidare. Inriktningen som debatten fått om bättre livsmedelskvalitet kommer med all sannolikhet att leda till en annan syn på jordbrukspolitiken. För att kunna behålla och vårda det öppna kulturlandskapet är det nödvändigt att finna andra brukningformer för jordbruksmarken. Genom att öppna möjligheten för dem som önskar förvärva jordbruksmark kan man tillgodose det stora intresse som finns hos många människor för egen odling av frukt, bär och grönsaker. Det är också tänkbart att intresset för djurhållning i mindre skala skulle kunna återuppstå. Den informella ekonomins allt större betydelse för hushållen och utvecklingen inom jordbruket visar på nödvändigheten av en förändring av jordförvärvslagen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär ändring i jordförvärvslagen så att mark för egen odling i mindre omfattning kan förvärvas.
mot · G902Jo221 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: Jo221 m. fl. (s) Fläskproduktionen i de fem Norrlandslänen Koncentrationen av livsmedelsproduktionen har fortgått såväl när det gäller den renodlade jordbruksproduktionen som förädlingsledet. Starka förskjutningar har därmed skett mot jordbruksbygder. Ur sysselsättnings-, beredskaps- och även ur färskvarusynpunkt har detta varit till betydande nackdel för norra . Även ur djurskyddssynpunkt har utglesningen i norra varit till skada. Långa transportavstånd till slakteri, sämre servicemöjligheter ur djurhälso- och rådgivningssynpunkt har blivit följden. Mest framträdande har dessa tendenser varit inom fläskproduktionen. De fem Norrlandslänen har av den totala fläskproduktionen och ungefär lika stor andel av smågrisproduktionen i landet. Dess andel av befolkningen är däremot . Detta innebär att har av den svinstam som är nödvändig för att tillgodose efterfrågan på fläsk i norra . Som exempel kan nämnas att antalet producerade slaktsvin i uppgår till ca 25 000 . Svinproduktionen inom länet motsvarar av det beräknade behovet. Men av länets fodersädsproduktion avyttras ca eller utanför länet. Denna skulle i stället kunna förädlas inom länet, t. ex. genom svinuppfödning. Fodermängden motsvarar behovet för uppfödning av ca 100000 slaktsvin som i stort sett motsvarar länets behov. Exemplet från gäller flertalet Norrlandslän. Det är i högsta grad otillfredsställande att fodersädsöverskottet inte förädlas i större utsträckning i norra . I samband med ny- och ombyggnad djurskyddsgranskades i /82 906 slaktsvinplatser och i övriga landet 29514. Motsvarande siffror /83 var 528 resp. 38250 och 1983/84 27 resp. 12 154. Då den totala produktionen i är av så begränsad omfattning finns det risk för att om den minskar ytterligare är både förädlingssidan och servicesidan i övrigt hotade. Detta kommer att få svåra sysselsättningsmässiga konsekvenser för de människor som arbetar med svinuppfödning, de som arbetar i slakterier och charkuterier samt för veterinärer och husdjursrådsgivare samt även inom transportbranschen. råder investeringsstopp för animalieproduktionen. Genom dispensmöjligheterna bör dock en begränsad utbyggnad kunna ske så att slaktsvinsproduktionen i vaije fall inte minskar. Det torde vara tillräckligt om på detta sätt i t. ex. 1-2 familjeföretag kunde utvecklas . Med hänsyn till produktionens ekono 1985/86 Jo221 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att dispens från investeringsstoppet för fläskproduktionen i allmänhet skall lämnas de fem nordligaste länen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av ett ökat stöd till investeringar för fläskproduktion då särskilda skäl föreligger, 3. att hos regeringen anhåller att förutsättningarna för ökad lokal och regional fläskproduktion undersöks. () Axel () () () () () miska förutsättningar måste stödet vid investeringar för fläskproduktion dock öka. Detta kan t. ex. ske genom att mot bakgrund av ovanstående åberopa särskilda skäl att lämna högre avskrivningslån när det gäller stöd till jordbruket i norra .