mot · G902Sf216 · 1986-01-14 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf216 m. fl. (m) Vårdbidrag för barn med diabetes Vårdbidrag utges till föräldrar för vård i hemmet av barn om barnet behöver särskild tillsyn eller vård på grund av sjukdom eller handikapp. Även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller handikapp beaktas vid bedömningen av rätt till vårdbidrag. Vårdbidrag utges med belopp som motsvarar hel eller halv förtidspension. En del av vårdbidraget kan bestämmas utgöra skattefri ersättning för merkostnader. Det kan dock vara svårt att riktigt bedöma omfattningen av tillsynsbehov och vård samt av merarbete och merkostnader. Detta gäller i hög grad för barn med diabetes. Deras särskilda problem beaktas inte heller alltid vid bedömningen. Det är nödvändigt att få till stånd en vårdbidragsgivning som mer tar hänsyn till diabetesbarnens speciella problematik och så entydiga regler att bedömningen blir enhetlig. Gällande praxis grundar sig på utslag i försäkringsöverdomstolen. beviljas ett halvt vårdbidrag , därefter inget vårdbidrag. Praxis kan dock variera i landet eftersom reglerna inte är entydiga. I finns ca 2 500 barn med diabetes. De får en behandling bestående av insulinsprutor (två-tre gånger per dag), reglerat kostintag (fem-sex gånger per dag) och motion. Syftet är att normalisera blodsockernivån och detta måste kontrolleras med egen tät provtagning från blod och urin. Behandlingen är besvärlig, och den måste ofta ändras beroende på hur aktivt barnet är. Livsföringen måste vara mycket regelbunden med många tider att passa. Hela familjen måste också ändra kostvanor och även i övrigt anpassa sig efter diabetesbarnets behov. Diabetesbarn, framför allt "välinställda barn, har stort tillsynsbehov. Avståndet till en för låg blodsockernivå är mycket litet hos ett välinställt barn. Ett sådant barn kan få s. k. insulinkänning om det äter för litet eller för sent eller får extra mycket motion. En insulinkänning är ofta mycket skrämmande för barnet och leder till mycket oro för föräldrarna. Alltför täta insulinkänningar kan inverka skadligt på hjärnans funktion. Vid bedömningen av vårdbidrag för ett välinställt barn inser man kanske inte att bakom ligger en mycket stor föräldrainsats. Man kan lätt tro att ett välinställt barn är lättskött i stället för tvärtom. Diabetesbarnen riskerar att i vuxen ålder få svåra kärlskador, som kan leda till bl. a. blindhet, nedsättning av njurfunktion, nervpåverkan samt hjärt- och kärlsjukdomar. Med hjälp till god sjukdomskontroll kan man dock förebyg ga och senarelägga skador. Kärlkomplikationer kan förebyggas om man som Mot. 1985/86 diabetiker är välinställd och har en normal blodsockernivå. Såväl samhällsekonomiskt som sjukvårdsekonomiskt är diabetesgruppen mycket tung. Många drabbas av sjukskrivning, förtidspensionering och för tidig död. Detta leder till stora samhällskostnader. Diabetesgruppen är också beroende av komplicerad sjukvård, t. ex. komplicerad ögonkirurgi och njurtransplantationer. Barnen löper störst risk att utveckla komplikationer och då i arbetsför och aktiv ålder. Att ge diabetesbarnen god vård är att ge dem bättre förutsättningar att bli friska vuxna. Även om barn mognar olika snabbt är det otänkbart att ett barn i lågstadieåldern skall kunna ta ansvar för sin diabetes. Även äldre barn behöver en tät tillsyn. Tonåren kan vara en särskilt problemfylld period. Svenska barnläkarföreningens diabetesgrupp rekommenderar också helt vårdbidrag första sjukdomsåret oavsett ålder, helt vårdbidrag upp till och halvt vårdbidrag för barn . I motioner, senast i motion 1984/85:1730, har m.fl. hemställt om översyn av tillämpningsreglerna för utgivande av vårdbidrag i syfte att skapa rättvisa bestämmelser för barn med diabetes. har avslagit motionerna. Ytterligare tid har förflutit, och erfarenheterna visar att problemen med tillämpningen av reglerna för utgivande av vårdbidrag för diabetes är stora. har först nu påbörjat dels en uppföljning av försäkringskassornas arbete med vårdbidrag, dels en rättslägesanalys. Men innan detta uppföljningsarbete är klart och eventuella åtgärder vidtagits kommer alltför att ha förflutit. bör därför hos regeringen begära skyndsamt förslag om regler för utgivande av vårdbidrag som medger en rättvis och generös behandling av diabetesbarnens speciella problematik. Att förebygga komplikationer senare i livet genom att föräldrarna kan ge barnen god diabetesvård är angeläget både ur den enskildes och ur samhällets synvinkel. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om regler för utgivande av vårdbidrag som medger en rättvis behandling av diabetesbarnens speciella problematik vid vårdbidragsangivningen. () ()