mot · GA02u107 · 1986-01-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:U107 m. fl. Förslag till anslagsberäkning för /88 för Riksradios programverksamhet för utlandet m. m. 1986/87:108) Regeringen utlovade i budgetpropositionen att i särskild proposition återkomma till Riksradios programverksamhet för utlandet. När denna särskilda proposition nu avlämnats för behandling i har den ett innehåll som gör det berättigat att fråga sig av vilken anledning anslaget inte behandlades i budgetpropositionen. Propositionen innehåller inga överväganden angående utlandsprogrammets syften och framtida verksamhet. Detsamma gäller valet av språk för utlandsprogrammets sändningar. Utan redovisning av motiv avvisas utredningsmannens förslag till val av språk. På samma sätt, utan någon motivering, avvisas utredningsmannens förslag att kortvågssändarna vid radiostationen i skall ersättas . Eftersom en tekniskt väl fungerande sändarkapacitet är av central betydelse för utlandsprogrammets framtida verksamhet och inriktning är det otillfredsställande att regeringen inte lämnar några sakskäl - i detta övervägande och i andra - som grund för behandling av ärendet. Detta är otillfredsställande inte enbart eftersom utredningsmannen hävdar att nuvarande sändare måste ersättas utan också eftersom den tekniska utvecklingen mycket snabbt förbättrar möjligheten att nå olika lyssnare i utlandet med svenska program. Utvecklingen av små och ytterligt funktionsdugliga radiomottagare är ett exempel som ger utlandsprogrammets sändningar nya möjligheter att nå intressanta målgrupper för programmen - den ökande tillgången på kapacitet från kommunikationsoch direktsändande satelliter är ett annat. Propositionen är i total avsaknad av en redovisning och värdering av hur dessa möjligheter skulle kunna utnyttjas. Överväganden vad gäller syftet med utlandsprogrammet, valet av sändningsspråk samt inriktningen och valet av den tekniska kapaciteten är av den arten att de inte kan göras isolerade från varandra. Enbart det faktum att propositionen med undantag av filmverksamheten inte lämnar några förslag till förändringar av utlandsprogrammets verksamhet gör att den inte kan ligga till grund för ett riksdagsbeslut. Detta minskar däremot inte behovet av att överväganden om sändningarnas syfte, sändningsspråk och den tekniska kapaciteten måste ligga till grund för den framtida verksamheten. Den moderna informationsteknologin kommer på ett antal avgörande sätt att förändra människornas krav, behov och intresse av information. Fler svenskar kommer att för vara utomlands. Intresset för andra länder ökar i en värld som blir mindre. behov av att män 1* 1986/87. niskor i andra länder känner till vårt land ökar i då vi och andra blir Mot. alltmer internationellt beroende. Denna utveckling kommer inte att gå spår- U107 löst förbi i de länder där informationsflödet är ofritt och styrt. Människorna i dessa länder kommer inte bara att i högre grad än känna till de rättigheter till fri information som de tillförsäkrats genom olika internationella avtal. Den moderna informationsteknologin i sig kommer att göra det omöjligt för makthavarna i deras länder att hålla dem isolerade och okunniga om omvärlden. Nyfikenheten till information och möjligheten att ostraffat ta emot den kommer att växa. Dessa perspektiv visar på vikten av att har en väl avvägd verksamhet för svenska utlandssändningar. Det är mot denna bakgrund angeläget att den fortsatta verksamheten får mer preciserade riktlinjer för sin verksamhet. Sändningarna bör bidra till informationsflödet och nyhetsförsörjningen i sådana länder där nyhetsutbudet är styrt och ofritt. De bör sprida kunskap om och om svensk syn på det internationella skeendet utan att för den skull ge officiella ståndpunkter. Sändningarna bör ge saklig information om svensk samhällsdebatt och internationella nyheter och präglas av journalistisk självständighet. Detta är viktigt eftersom det bör vara ett mål för sändningarna att utlandsprogrammet uppfattas som en tillförlitlig nyhetskälla, vilket kan vara av betydelse vid eventuella kris- och krigstillstånd. De bör genom sin förmedling av kultur och information bidra till det internationella kultur- och informationsutbytet. För svenskar i utlandet bör det ge en kontakt och en fortlöpande nyhetsförmedling om skeenden i det svenska samhället. Valet av språk förutom svenskan bör bygga på två hänsyn. Dels är det av vikt att människor i olika delar av världen får kunskaper om det svenska samhället. Detta talar för att sändningar bör ske på de stora världsspråken. Sändningarna bör vidare bidra till nyhets- och informationsflödet i länder där detta är styrt. Detta ger för svensk del framför allt anledning att utvidga sändningsspråken till de baltiska och polska språken. Vad gäller den tekniska kapaciteten finner vi det särskilt angeläget att möjligheterna till distribution via satellit och teleledningar övervägs och tas till vara. Det är också av stor vikt att regeringen i sak redovisar vilka investeringsbehov som finns för att nuvarande kortvågskapacitet skall upprätthållas och eventuellt förbättras. Propositionens avvisande och utan motivering av behovet av ersättning av de nuvarande kortvågssändarna i finner vi ej tillfredsställande. De brister som finns i propositionen gör det angeläget att regeringen återkommer till med förslag om hur den framtida verksamheten med utlandssändningar bör utformas. Ett sådant förslag bör baseras på överväganden av det slag som ovan redovisats. bör ge regeringen till känna vad som i motionen anförts. 1 avvaktan härpå bör propositionens förslag om (avsnitt D 1) icke heller föranleda någon åtgärd. Vi motsätter oss inte att medel anvisas för den löpande verksamheten. Mot bakgrund av ovanstående hemställs U107 1. att hos regeringen begär förslag om den framtida organisationen av Riksradios programverksamhet för utlandet i enlighet med vad i motionen anförs, 2. att i avvaktan på ett sådant förslag bifaller medelsförslaget i propositionen under rubriken , 3. att i övrigt avslår propositionen. () () ()