mot · G902378 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:378 m.fl. (s) Lokalisering av grundskollärarlinjen m. m. 1985/86:113) Enligt de förslag som framläggs i propositionen, kommer högskolan i inte att få någon intagning till grundskollärarlinjen /89. Detta innebär att den nuvarande klasslärarutbildningen läggs ned. Sista läsåret som intagning sker blir 1987/88. För grundskollärarutbildningen totalt innebär detta att 228 utbildningsplatser försvinner. är ett av de län i riket som har de största regionalpolitiska problemen. Länet har haft en stor befolkningsminskning i följd. Folkminskningen 1985 var den kraftigaste i hela landet. Länet har under en följd av år haft kraftiga strukturförändringar inom näringslivet, vilket resulterat i hög arbetslöshet, utflyttning och minskning av befolkningen framför allt i åldrarna . Problemen hänger i hög grad samman med utvecklingen inom basnäringarna, främst järn- och stålindustrin samt pappers- och massaindustrin. Länet är näst det län i riket som är mest beroende av basindustrin. av industrisysselsättningen i länet finns inom basindustrin. Sysselsättningen inom denna sektor har minskat kraftigt och beräknas göra det även i fortsättningen. För att länets industrier skall kunna vara konkurrenskraftiga internationellt krävs rationaliseringar och ökat kunnande. En mer högteknologisk produktion och förvaltning kommer att innebära krav på omskolning eller fortbildning för en stor del av arbetskraften och en förskjutning mot längre utbildningar för nyanställda. Dessutom behövs stora insatser för att utveckla nya verksamheter som kompensation för de arbetstillfällen som försvinner. Arbetsmarknadens snabba förändring ökar också riskerna för att utbildningsklyftorna ökar. Andelen gymnasieutbildade är i klart lägre än riksgenomsnittet. Befolkningsminskningen, som 1985 omfattade samtliga kommuner i länet, bestod till största delen av ungdomar som söker till utbildning eller jobb utanför länet. Ungdomsarbetslösheten har länge varit bland de högsta i landet. har av ungdomarna i aktuella åldrar varit placerade i ungdomslag, en svidande tätplacering. Allra allvarligast är situationen för ungdomarna , som inte fått någon möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. För att få en positiv utveckling av näringsliv och sysselsättning har utbildningen en nyckelroll. För ett län som med strukturella problem inom näringslivet, stor arbetslöshet och låg utbildningsnivå jämfört med riket i övrigt finns det starka regionalpolitiska skäl för en ökad satsning på utbildning. Vid länets högskola pågår strävanden att - vid sidan av Mot. 1985/86:378 lärarverksamheten - bygga ut en högskoleutbildning inriktad med hänsyn till en utveckling av arbetsmarknad och näringsliv. Den utbildningen anknyter också till det Verkstadstekniska utvecklingscentrum som har byggts upp i med hjälp av pengar från regeringen via styrelsen för teknisk utveckling, kommunerna, utvecklingsfonden, länsarbetsnämnden, , och näringslivet. Den sammanlagda satsningen beräknas uppgå till 11,5 milj. kr. Därefter beräknas verksamheten helt kunna finansieras genom industriuppdrag. Utvecklingscentret drivs som en filial till (). I länet pågår dessutom överläggningar mellan länsstyrelse, landsting, högskola, länsskolnämnd och kommunala skolstyrelser med syfte att förbereda en forsknings- och utvecklingsstiftelse. En sådan satsning från länets och kommunernas sida skulle kunna vara ett värdefullt komplement till högskolans resurser. Det finns således en stark strävan inom länet att utveckla nya högskoleutbildningar, framför allt inom det tekniska och det ekonomiska området. Om beslutar att lägga ned klasslärarutbildningen vid länets högskola är det angeläget att de medel som stått till förfogande för denna utbildning får disponeras för nya utbildningar i den omfattning som resurser för klasslärarutbildningen försvinner. Förutsättningen för högskolan i att fungera som drivkraft för utveckling av arbetsmarknad och näringsliv är att det byggs upp en stark bas vid högskolan som kan svara mot förväntningarna inom ett område där särskilda insatser behövs för utveckling. En sådan bas måste bygga på etablerade utbildningslinjer med varaktighet för att ge underlag för anställning av kvalificerade lärarkrafter. Dessa linjer måste dessutom tillföras basresurser för administration, bibliotek, information, utvecklingsarbete m. m. Inom högskolan föreligger följande förslag till utbildningslinjer: Material- och produktionsteknik med inriktning mot Skärande bearbetning, CAD/(som beräknas utvecklas mot CAE). Processteknik (= drift av datorstyrda anläggningar föreslagen i UHÄrapport nr 1985:16, arbetsmarknadens behov av tvååriga tekniska högskoleutbildningar). Dataingenjörslinjen, 3-årig variant för sökande utan NT-behörighet. Biomaterialteknisk linje 120 poäng tas fram i samarbete med högskolan i och inriktas mot Cellulosa- och pappersteknik, Småföretagsindustriell linje 80 poäng. Kombinationsutbildning om 40 poäng tekniskt grundläggande utbildning och produktionsstyrning och 40 poäng ekonomisk grundutbildning, ekonomistyrning och industriell marknadsföring. Dataekonomisk linje 80 poäng omfattar datautbildning med inriktning Mot. 1985/86:378 mot ekonomiska system och språk samt ekonomiutbildning med målsättningen att utbilda för bl. a. yrken som programmerare, systemman och Avslutande del av civilingenjörsutbildning i samarbete med med inriktning mot det speciella kunnande som byggs upp vid VUC i . Studietiden vid högskolan i är med examensarbetet förlagt till den perioden. Kartografi 80 poäng. Denna linje byggs upp från de speciella förutsättningar som finns vid statens lantmäteriverk, Fastighetsdata och byggforskningsinstitutet. Ekonomlinjens basblock utökas till 60 intagningsplatser och tillförs påbyggnadslinjer inom Småföretagsekonomi resp. Beskattning. Produktionsekonomisk påbyggnad 40 poäng på linjen för material och produktionsteknik. Utökning av ADB-linjen med 20 poäng. Ovanstående utbildningar utgör en rimlig nivå för länet inom tekniska och ekonomiska utbildningar. Det ger en bas som är tillräcklig för att kunna svara för fort- och vidareutbildning samt distansutbildning utöver ungdomsutbildning. För högskolans del är det angeläget att nå ut i länet till yrkesverksamma och andra som av olika skäl inte kan studera i eller . Högskolan avser därför att utöka distansutbildningen och pröva nya former för den. Målsättningen borde kunna vara att bygga upp utbildningar som tagits upp ovan. Det innebär att linjerna bör starta fortlöpande . I propositionen om lärarutbildningar hänvisas bl. a. till förslaget om ett treårsprogram för Bergslagen omfattande en satsning på forskning, teknisk utveckling och utbildning inom en ram av 84 milj. kr. Av dessa medel avser 34 milj. kr. utbildningsinsatser på högskolenivå. Övriga 50 milj. kr. föreslås gå till olika tekniska påbyggnadsutbildningar på gymnasienivå samt insatser för ett särskilt materialteknikprogram. Samtliga högskoleenheter i Bergslagen väntas bli berörda. bör kunna förvänta sig ca Vs av de 34 milj. kr. som föreslås gå till högskolorna. Denna satsning är angelägen men får inte ses som ersättning för den klasslärarutbildning som beräknas försvinna. Ett sådant synsätt skulle innebära att länets högskola inte skulle få samma resursförstärkning på utbildningsområdet som övriga län. Mot bakgrund av de omfattande regionalpolitiska problem som finns i måste högskolan dels få behålla de medel som högskolan disponerar, dels få minst samma resursförstärkning som övriga Bergslagen. Det finns också anledning att framhålla att högskolan i inte enbart riktar sig mot de kommuner i länet som räknas in i Bergslagen. Högskolan har primärt hela länet som arbetsområde. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställer vi Mot. 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att högskolan i , som kompensation för den nedlagda klasslärarutbildningen, ges möjligheter - inte minst ekonomiskt - att långsiktigt och medvetet bygga upp nya utbildningar inom sådana områden som teknik, ekonomi, administration och språk, 2. att beslutar att som sin mening uttala att högskolan i också i fortsättningen skall kunna påräkna sin skäliga andel av de forsknings- och utbildningsmedel som anvisar till Bergslagen. () () () () Axel Andersosn (s) ()