mot · G902588 · 1986-05-13 00:00:00 — m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /87, m.m. (kompletteringsproposition) 1985/86: 150) och Nordiska ministerrådets befogenheter Redan i vpk-motionen om väg (1985/86: T260) inlämnad påtalade vi det anmärkningsvärda i att ministerrådet upprättat ett särskilt organ inom Nordiska investeringsbanken (NIB) som anpassats till Gyllenhammargruppens projekt och krav. Vi påtalade att tillvägagångssättet lett till att ett rådgivande organ som och ministerrådet kommit att fungera som ett övernationellt styrorgan. I samband med att nämnda motion diskuterades och avslogs i försökte vi förgäves få klarhet kring följande: Motorvägsbygget , ett mycket starkt kritiserat vägobjekt, har aldrig funnits med i planer förrän och gjorde ett paket av Uddevallakrisen. är en anpassning till Gyllenhammargruppens Linkprojekt. Det aviserade motorvägsobjektet kommer emellertid att bli mycket dyrare än vad tidigare antagit. På grund av detta fanns det en differens mellan vad regeringen avsett att låna genom den inrättade särskilda låneordningen (UNI) och motorvägens reella kostnader. På vilket sätt finansieringen då skulle ske fanns det inga som helst besked om i samband med riksdagsdebatten om vägpolitiken. Föreliggande proposition är delvis ett svar genom uppgiften att den har aviserat till nordiska ministerrådet att man dels avser att utnyttja UNI-finansieringen vid dess projekt och dels att kostnaderna troligen blir större än vad som hade angivits i handlingsplanen. Det sistnämnda syftar på den nordiska handlingsplanen, dvs. en rekommendation, om den framtida infrastrukturen, vägbyggnationer etc. i . I föreliggande proposition sägs vidare: De svenska samfärdselprojekten, med senare ändringar och höjda kostnadsramar, har godkänts av ministerrådet och är därmed kvalificerade för UNI-finansiering. Regeringen har för avsikt att för finansiering av ovanstående väg- och järnvägsprojekt utnyttja UNI. Med projekten avses bl. a. väginvesteringar på 6 i på . Så har vi alltså fått klarhet i finansieringsfrågan, men först efter det att Mot. 1985/86: beslutat i samma ärende. Vpk har i motionen om väg och i riksdagsdebatten framhållit det odemokratiska tillvägagångssättet i hanteringen av de olika objekt som passar som hand i handske med planer. Detta gäller såväl handläggningen inför och under möte i som regeringens handläggning och sekretess kring olika problem. Vpk har inget att erinra mot att Nordiska investeringsbanken anlitas vid för viktiga projekt, typ järnvägssatsningar eller vägupprustningar. Vi anser emellertid att det är de demokratiskt valda och beslutande organen som först måste ha insyn och debattmöjligheter innan resp. projekt rullar vidare så som i fallet med den kontroversiella motorvägen i . Den svenska har körts över på grund av brådska med att gå exportkapitalet till mötes med . Ett ytterligare anmärkningsvärt förhållande är ovissheten över vad utnyttjandet av UNI kommer att innebära för kommande budgetförslag. Statsbudgeten kommer att påverkas av skuldtjänstkostnader utan att det i samband med olika riksdagsbeslut finns uppgifter om när och i vilken utsträckning. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar avslå proposition 1985/86:150 bil. 13 vad avser väginvesteringar på 6 i , 2. att beslutar avslå proposition 1985/86:150 bil. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)