mot · G902t410 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:T410 m. fl. (s) Kostnadsbidrag till vissa lokala flygplatser Av proposition 1985/86:100, bil. 8, Luftfart, framgår att regeringen ej är beredd att i enlighet med luftfartsverkets förslag i bibehålla och i resultatutjämningssystemet och innefatta , , och i detsamma. Kostnaderna för att ta in de sex kommunala flygplatserna i RESULTsystemet har beräknats till ca 12 milj. kr. Det bör noteras att kostnaderna för och redan ingår i luftfartsverkets budget. I RESULT har vid framräkning av bidragsunderlaget hänsyn tagits till att de aktuella kommunala flygplatserna tar ut betydligt högre passageraravgifter än de statliga eller . per passagerare mot luftfartsverket . En höjning av de statliga passageraravgifterna med . skulle exempelvis ge ca 6 milj. kr. - en höjning med . skulle helt finansiera RESULT enligt utredningen. Detta innebär att medel ej tas via statsbudgeten. Länsstyrelser och kommuner m. fl. har genomgående ställt sig positiva till att ett permanent resultatutjämningssystem införs. Kritik har visserligen anförts mot bidragsmodellen. Den anses bl. a. komplicerad och oöverskådlig. Flera av remissinstanserna har även ansett att räntekostnaderna för befintliga investeringar borde vara bidragsgrundande och att flera flygplatser torde ingå i resultatutjämningssystemet. Den principiella frågan om luftfartsverkets resultatansvar skall kunna omfatta sådan verksamhet som ligger utanför verkets eget ansvarsområde och möjligheter till påverkan har enligt vår mening varit föremål för övervägande i och med att man genom luftfartspolitiska beslut tog in och i systemet. Om man väljer den finansieringsväg som berörda kommuner föreslagit påverkas inte luftfartsverkets ekonomi, men verket får likväl möjligheter att inom ramen för riksdagsbeslutet utforma villkoren för tillämpningen av resultatutjämningssystemet. Man kan alltså undvika att generera ytterligare underskott för luftfartsverket. Flygtrafiken från de aktuella flygplatserna tillför såväl flygföretagen som luftfartsverket betydande intäkter. Ingen av dessa flygplatser har byggts eller drivs för att tillgodose enbart lokala intressenter eller allmänflyget utan för att bedriva reguljär linjetrafik. Den nuvarande uppdelningen i statliga och kommunala flygplatser grundas på beslut av riksdag med utgångspunkt i förslag av en utredning som tillsattes . har inrikesflyget genomgått en fullständig omvälvning med en ökning av passagerarna från ca 1,0 miljoner till ca 5,5 miljoner. Vi menar därför att det är rimligt att kunna ompröva denna princip. Frågan om en anslutning av i första hand de sex flygplatser som T410 luftfartsverket redovisar till ett resultatutjämningssystem är en rättvisefråga. De kommuner där dessa ligger har byggt flygplatserna med inga eller mycket begränsade statliga bidrag och har helt fått svara för driftkostnaderna. Detta har kommuner med statliga flygplatser sluppit. Nuvarande förhållanden uppfattas därför av huvudmännen - kommuner och landsting - och invånarna i berörda regioner som orättvisa. Flyget har mycket stor betydelse när det gäller att skapa mer jämlika förhållanden beträffande sysselsättning och service mellan olika landsändar. Aktuella flygplatsers tillkomst grundar sig på ett reellt behov, vilket den mycket positiva utvecklingen av trafiken på dessa flygplatser styrker. Vi anser det vara mycket angeläget såväl av samhällsekonomiska som av trafikpolitiska skäl att angiven flygtrafik kan fortleva. Vi anser att frågan har en sådan betydelse att den i budgetpropositionen föreslagna förändringen inte bör ske innan den först blivit föremål för en översyn. Mot bakgrund av vad som anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna att flygplatsfrågan bör bli föremål för en utredning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att den nu gällande resultatutjämningen bör bibehållas i avvaktan på utredningsresultatet. (s) () () ()