ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Sf208 · 1986-01-16 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf208 och () Reglerna för bestämmande av försäkrads sjukpenninggrundande inkomst Enligt 3 kap. 2 § lag om allmän försäkring (AFL) är sjukpenninggrundande den årliga inkomst i pengar eller naturaförmåner i form av kost, bostad eller bil, som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete, antingen såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller på annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). Av 3 kap. 5 § samma lag framgår att den allmänna skall ompröva sjukpenningens storlek bl. a) när kassan fått kännedom om att den försäkrades inkomstförhållanden undergått ändring av betydelse för rätten till sjukpenning eller för Ändring varom nu sagts skall ej ske förrän efter det fått kännedom om inkomstförändringen. 13 kap. 6 § AFL sägs att försäkrad är skyldig att så snart ske kan och senast till den allmänna anmäla sådan ändring i sina inkomstförhållanden, som påverkar rätten till sjukpenning eller sjukpenningens storlek. Enligt lag åligger det sålunda den försäkrade att omgående anmäla sådan förändring i sin inkomst, som påverkar sjukpenningens storlek. Vad gäller beräkning av sjukpenninggrundande inkomst har utfärdat en kungörelse (RFFS 1981:5), som gäller från . Enligt denna kungörelse skall vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst enligt 3 kap. 2 § AFL endast sådan inkomst beaktas, som en försäkrad antas komma att tills vidare åtnjuta av eget arbete i följd. Mellan lag om allmän försäkring och kungörelse finns enligt vår mening en klar divergens. Den försäkrade är enligt AFL skyldig att anmäla förändringar i sina inkomstförhållanden medan vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst endast skall beakta sådan inkomst av eget arbete, som åtnjuts i följd. tillämpning av kungörelse skapar ekonomiska problem för försäkrade, vilkas inkomstförhållanden förändras till följd av ökad arbetstid kortare tidsrymd än . I samband med att anställd ökar sin arbetstid från exempelvis halvtid till heltid under ett korttidsvikariat tvingas vederbörande ofta till kostnadshöjande arrangemang, t. ex. i form av annan barnomsorg. Kostnaden blir då som för heltidsarbetande. Vid inträffad sjukdom erhåller den försäkrade med nuvarande tillämpning av kungörelse blott Mot. sjukpenning såsom halvtidsarbetande trots att ökningen av arbetstiden till Sf208 heltid orsakar vederbörande en kostnad som för heltidsarbetande. Antalet deltidsarbetande på arbetsmarknaden är stort. Detta förhållande gör att vid ledigheter antalet vikarier för sådana anställda, som av olika skäl höjer sin arbetstid från deltid till heltid, ökar markant. Mot denna ökande grupp anställda är tillämpningen av kungörelse ekonomiskt ogynnsam och skapar orättvisor. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om ändrade tillämpningsföreskrifter beträffande sjukpenninggrundande inkomst, så att den i motionen påtalade orättvisan undanröjs. () ()
mot · G902Sf209 · 1986-01-16 00:00:00 — och () Rätt till retroaktiv pensionspoäng för vård av eget barn På initiativ införde 1982 rätt för småbarnsförälder att tillgodoräkna sig ATP-år för vård av egna barn. För den förälder som väljer att stanna hemma hos barnen medan de är små eller som av andra orsaker inte kan få ett annat arbete eller kanske inte kan få barnomsorgen ordnad på annat sätt har rätten att tillgodoräkna sig ATP-år en mycket stor betydelse. Eftersom kravet för full pension är att man intjänat pensionspoäng under så blir också följden den att företrädesvis kvinnor som ägnat sig åt vården av egna barn inte når upp till erforderliga 30 pensionsår. Detta får i sin tur den konsekvensen att pensionen för vederbörande reduceras. Enligt vår mening är det ett rättvisekrav att de kvinnor som sedan ATP-systemet infördes nu får rätt att retroaktivt ansöka om att fä tillgodoräkna sig A TP-är för vård av egna barn enligt de regler som gäller. Denna rätt bör gälla alla dem som efter vårdat egna barn som är . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätt för förälder att retroaktivt få tillgodoräkna sig ATP-år för vård av egna barn.
mot · G902Sf212 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf212 () Maximigräns för kompensation för inkomstbortfall vid sjukdom Den allmänna försäkringen ger generellt kompensation för inkomstbortfall vid sjukdom upp till ett tak på 7,5 basbelopp, dvs. Kompletteringar av den allmänna försäkringens skydd förekommer såväl i form av avtalsförsäkringar som privata försäkringar. Det totala försäkringsskyddet får dock enligt gällande lag inte utgöra av inkomsten. I olika situationer överstiger dock, för en anställd, kompensationen vid sjukdom inkomsten av arbete. Detta beror då i regel på att den anställde har sin sjukpenning grundad på lön jämte naturaförmåner av olika slag, i regel fri bil, viss fri kost och vissa bostadsförmåner. Dessa tilläggsförmåner bortfaller inte vid sjukdom eftersom det i stort sett är omöjligt att administrera bortfallsprövningen i sammanhanget. Förhållandet att kompensationen vid sjukdom såsom beskrivits (som är ett av många) kan överstiga inkomsten när man är i arbete är stötande. Samhällets målsättning måste vara att det skall löna sig att arbeta. Kompensationen när man inte kan arbeta bör alltid vara mindre än arbetsinkomsten. Med hänsyn till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär utredning om åtgärder för att hindra att kompensation för vid sjukdom bortfallen inkomst blir större än arbetsinkomsten. 1985/86 Sf212218
mot · G902Sf213 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf213 () Avgränsning av sjukdomsbegreppet i den allmänna försäkringen Enligt lagen om allmän försäkring (AFL) 3 kap. 7 § utgår sjukpenning vid sjukdom, som förorsakar nedsättning av arbetsförmågan med minst hälften. Sjukdomsbegreppet är dock i praktiken synnerligen vagt. En betydande glidning har därigenom skett sedan det i förarbetena till lagstiftningen konstaterades att sjukdom är ett onormalt kropps- eller själstillstånd där förändringen från det normala ej sammanhänger med den vanliga livsprocessen. I hög grad har genom begreppets oklarhet sjukpenningen på ett inte önskvärt sätt kommit att övergå till att bli en ersättning för minskat välbefinnande eller för bristande social anpassning. Sålunda förekommer det att läkarintyg felaktigt används för att ge sjukpenning där sociala bidrag och framför allt social vård borde vara det självklara. Detta har direkt negativa konsekvenser - försörjning med sjukpenning blir viktigare än åtgärder för social rehabilitering. Insufficienstillståndet etableras snabbt och blir kroniskt. Ett exempel på detta är att alkoholism och narkomani betraktas som sjukdom i stället för vad det uppenbarligen är, en social insufficiens där försörjning på hög sjukpenningnivå utan terapi ofta direkt motverkar rehabiliteringen. Det borde vara självklart att skall ta hand om och försöka hjälpa narkomaner för sociala åtgärder i stället för att de skall stämplas som sjuka och därmed tyvärr ofta fördröja rehabiliteringsarbetet och belasta sjukvården felaktigt. Med hänsyn till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att en utredning ser över sjukdomsbegreppet i den allmänna försäkringen i syfte att åstadkomma en klarare avgränsning.
mot · G902Sf214 · 1986-01-15 00:00:00 — () Återinförande av auktoriserade externrevisorer hos de allmänna försäkringskassorna utsåg en i regel auktoriserad revisor för granskning av styrelsens förvaltning och räkenskaper hos varje allmän försäkringskassa. Efter denna tidpunkt svarar revisionskontoret som granskar verksamhet för motsvarande. Revisionskontoret, som har revisionsansvar för ett flertal myndigheter, skall disponera fem revisorstjänster speciellt inriktade på försäkringskassorna. Det har förelegat svårigheter att inom revisionskontoret besätta dessa tjänster som alltså skall svara för 26 kassor. Kostnaderna för socialförsäkringssystemet uppgår nu till . Såväl den externa som den interna revisionen hos försäkringskassorna är därför av stor betydelse för samhället i dess helhet. har samverkan med fristående auktoriserade revisorer betraktats som en nödvändighet för en oberoende extern revisionsverksamhet. Revisionskontoret samordnar granskning av ADB-rutiner vid med granskning av försäkringskassornas handläggning och ansvarar för granskning av styrelsernas förvaltning och räkenskaperna hos försäkringskassorna. Detta har bl. a. mot bakgrunden av revisionskontorets begränsade resurser inneburit att kassornas internrevision tvingats ta ett grundläggande ansvar även för externrevisionens uppgifter. Detta står inte i rimlig proportion till den ekonomiska betydelsen av försäkringskassornas verksamhet. Större säkerhet måste skapas. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär att auktoriserade revisorer för varje försäkringskassa återinförs. 1* 1985186.3 sami.
mot · G902Sf215 · 1986-01-16 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf215 Bo Finnkvist och () Översyn av sjukförsäkringen Sjukförsäkringen fungerar väl och lämnar bra skydd så långt det gäller människor som har ett stadigvarande arbete. Det beror i hög grad på att de utan svårighet kan beräkna sin förvärvsinkomst och lämna föreskriven uppgift om detta till . Kassan å sin sida kan utan utredningar och diskussioner med de försäkrade med lätthet fastställa den sjukpenninggrundande inkomsten och sjukpenningens storlek. Det har emellertid konstaterats att sjukpenningförsäkringen alltför ofta lämnar ett mycket dåligt skydd åt människor med tillfälliga anställningar. Det gäller särskilt sådana som av betraktas som säsongarbetare. Här finns en allvarlig brist i systemet som leder till att arbetaren tillförsäkras en sjukpenning som är orimlig i förhållande till den inkomst hon förlorar om hon blir sjuk . I praktiken får det som följd att den som står till arbetsmarknadens förfogande året runt och erhåller exempelvis . som endera lön eller A-kasseersättning när hon är frisk, uppbär en sjukersättning som motsvarar av halva beloppet vid sjukdom. Vid lång sjukdom som varar innebär de nuvarande reglerna att en person, på grund av sjukdomen, förlorar från nuvarande maximalt . ner till ca . Arbetssökande som t. ex. bor i glesbygd kan ju inte hjälpa att arbetsmarknaden ser ut som den gör. Sjukpenningen täcker enligt ovan inte ens halva inkomstbortfallet vid sjukdom. Om den försäkrade blir sjuk under arbete eller arbetslöshet, så borde i båda fallen sjukpenning täcka inkomstbortfallet. Problemet har varit föremål för behandling i försäkringsöverdomstolen . En motion i samma fråga behandlades av . Utskottet förutsatte då att reglerna skulle komma att förändras och yrkandet tillgodoses genom ovan nämnda domstolsbehandling. Detta har också skett. Beräkningsgrunderna har förändrats på ett sådant sätt att en stor del av de säsongsanställda får sin lön uppräknad till årslön. På grund av sätt att beräkna årsförtjänst kvarstår problemet fortfarande för många kvinnor som arbetar med skogsvårdsåtgärder. Är man frisk uppbär man lön eller ersättning från A-kassa. Vid sjukdom kan ersättningsnivån bli under hälften. Arbetslöshetsersättningen är både skattepliktig och pensionsgrundande. Det vore rimligt att även räkna den som sjukpenninggrundande inkomst. En kompensationsnivå på vid sjukdom, som blir det praktiska resultatet av nuvarande tillämpade regler, upplevs som en mycket Mot. 1985/86 stor orättvisa. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av sjukförsäkringen vad gäller sjukpenninggrundande inkomst. Bo Finnkvist (s)
mot · G902Sf220 · 1986-01-17 00:00:00 — 1985/86 :Sf220 m. fl. Avskaffande av Dagmar-systemet, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:So206 hemställs 1. att hos regeringen begär utredning om finansiering av en större del av sjukvårdskostnaderna via sjukförsäkringen i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avskaffandet av nu gällande regler för ersättningen från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen, det s. k. Dagmar-systemet, 3. att beslutar att upphäva bestämmelserna om etableringsbegränsningar för tandläkare med omedelbar verkan. () () () () () () hamre (m) () L. () i
mot · G902Sf221 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf221 m. fl. Rätten till ersättning för vård av anhörig Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86 :A709 hemställs att hos regeringen begär att ATP-grundande ersättning skall utgå enligt den allmänna försäkringen vid vård av anhörig eller annan närstående med ersättningsbelopp motsvarande sjukpenningens storlek och att en reform som denna genomförs successivt med prioritet av vård i livets slutskede. () ()
mot · G902Sf223 · 1986-01-16 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf223 () Rätten till förtidspension under utbildningstid En god utbildning är för alla en viktig förutsättning för en stark ställning på arbetsmarknaden. Detta är inte minst sant för handikappade. Erfarenheten visar att möjligheten för de handikappade att komma ut på arbetsmarknaden i mycket hög grad är knuten till graden av utbildning. I de allmänna strävandena att bereda så många handikappade som möjligt plats på den öppna arbetsmarknaden måste därför åtgärder för att stimulera handikappade att förbättra sin utbildning vara ett viktigt instrument. Många handikappade med förtidspension upplever att de riskerar sin förtidspension om de börjar studera. Myndigheterna kan komma att hävda att en person som orkar studera på heltid eller deltid inte kan vara så svårt handikappad att en förtidspension är motiverad. Om den handikappade dessutom redan har en viss utbildning kan det uppstå fråga om huruvida den planerade utbildningen verkligen är motiverad av arbetsmarknadsskäl. Slutet på det hela kan, befarar många berörda, bli att förtidspensionen dras in utan att något annat motsvarande stöd kommer till i stället. Även om det kan ifrågasättas hur stor risken i realiteten är att en handikappad skulle råka ut för en situation av det slag som här beskrivs är redan farhågorna ett problem i sig. Många förtidspensionerade väljer att avstå från att skaffa sig en kompletterande utbildning därför att man bedömer risken för att förtidspensionen skall komma att sättas i fråga som alltför stor. Därmed försvåras också dessa handikappades möjligheter att komma ut på den öppna arbetsmarknaden. Eftersom det är angeläget att på allt sätt uppmuntra handikappade att skaffa sig ytterligare utbildning bör den nu rådande osäkerheten undanröjas. Detta skulle lämpligen kunna ske genom en regel som fastslog att det faktum att en handikappad deltar i en utbildning inte skall vara motiv för en omprövning av förtidspension. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att hemställa hos regeringen om åtgärder för att säkerställa att det faktum att en förtidspensionerad påbörjar en utbildning inte skall tas som motiv för att ompröva förtidspensionen.
mot · G902Sf224 · 1986-01-14 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sf224 () Idrottsföreningarnas skatte- och avgiftssituation Idrottsföreningarnas skatte- och avgiftssituation har blivit alltmer komplicerad och därmed också administrativt och ekonomiskt betungande. Många föreningar drivs av ideella krafter, och det kan medföra svårigheter att överblicka den ekonomiska situationen när byråkratin ökar. Regeringsrättens dom medför att situationen ytterligare kompliceras och blir än mer betungande för föreningarna genom ökade avgifter. Föreningarna blir fr. o. m. skyldiga att betala arbetsgivaravgifter för idrottsutövares ersättning som överstiger ett halvt basbelopp (ca ). uttalade att det finns skäl som talar för en utredning om idrottsmännens sociala förmåner och finansieringen av dessa. var av samma mening och ansåg att en utredning och lagändring borde komma till stånd. Med anledning av den utveckling som skett är det nödvändigt att göra en totalöversyn av idrottsföreningarnas ekonomiska situation med tyngdpunkten lagd på idrottsmännens sociala förmåner och finansieringen av dessa. Arbetsgivaravgifterna skall ge idrottsutövaren en social trygghet vid sjukdom, arbetsskada etc. Mycket talar för att dessa förmåner endast i mindre utsträckning kommer idrottsutövaren till del. Det bör undersökas om det finns andra typer av försäkringar som bättre kan anpassas till idrottens villkor. Denna översyn bör givetvis ske i samarbete med idrottens representanter. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av idrottsföreningarnas skatte- och avgiftssituation med speciell inriktning på idrottsmännens sociala förmåner och finansieringen av dessa.
mot · G902Sf225 · 1986-01-17 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf225 Översyn av egenavgifterna för nyetablerade företagare Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Sk225 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om översyn av egenavgifterna för nyetablerade egenföretagare.
mot · G902Sf226 · 1986-01-17 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf226 m. fl. (fp) Arbetstagarbegreppet, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Ju606 hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära ett förslag till enhetlig definition av begreppen arbetsgivare och arbetstagare i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () () ()
mot · G902Sf228 · 1986-01-17 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sf228 Förbättrad föräldraförsäkring, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:So606 hemställer vi 1. att hos regeringen begär förslag till förbättringar av föräldraförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag till förbättring av sjuklönen för hemarbetande i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G902Sf230 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sf230 () Vidgad rätt till föräldrapenning för vård av vissa långvarigt sjuka barn Ett visst antal barn insjuknar i livshotande sjukdomar som kräver speciella insatser. Genom adekvat sjukvårdande behandling räddas många av dessa barn till ett friskt vuxenliv. Olika tumörsjukdomar, leukemi och svåra allergiska reaktioner kan vara exempel på sjukdomsgrupper som ställer särskilda krav på de familjer där dessa barn finns. Ständiga sjukhuskontakter med mer eller mindre långvariga perioder av sjukhusvård avlöser den ständiga passningen i det egna hemmet. Kostnader för läkemedel och läkarbesök begränsas genom det högkostnadsskydd som gäller i detta fall. Resekostnaderna ingår ej i detta skydd, och de kan bli betydande och betungande. Under barnets första levnadsår innebär det som regel inga svårigheter att lösa vårdfrågan då endera föräldern kan utnyttja rätten till föräldrapenning. kan särskild föräldrapenning utgå. Vid dessa fall av behov av stora vårdinsatser utgår som regel vårdbidrag. Detta ersätter dock i många fall endast en del av den tidigare arbetsinkomsten. I de fall vårdbidraget är enda inkomsten för den förälder som vårdar barnet upphör den tidigare sjukpenninggrundande inkomsten efter barnets födelse. Enligt nya regler kan den tidigare sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) hållas vilande och ligga till grund för föräldrapenning för ett nytt barn om modern är gravid på nytt med beräknad nedkomst . För föräldrar som fått ett svårt handikappat barn finns både psykologiska och praktiska hinder för att planera för ett nytt barn inom en så kort tidrymd. Det kan nämnas att arbetsgivarna ofta medger att hel tjänstledighet beviljas efter ett svårt sjukt barns födelse. Rimligen borde i de nämnda fallen även rätten att få beräkna föräldrapenningen på grundval av tidigare SGI kunna utsträckas, förslagsvis med . Om förutsättningen är att föräldern uppbär vårdbidrag kan gruppen klart avgränsas. Med hänsyn till det begränsade antal fall det rör sig om torde försäkringen inte åsamkas några större kostnader. Med stöd av detta hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vilande sjukpenninggrundande inkomst för föräldrar till svårt, långvarigt sjuka små barn.
mot · G902Sf231 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sf231 () Förenklade rutiner för ålderspensioneringen När gick i pension fick han, från före, veta att han skulle ansöka om ålderspension. Det faktum att han skulle ANSÖKA OM SIN PENSION fick honom att skriva några kåserande och roliga funderingar. Men egentligen är det inte ett spår roligt att man skall behöva ansöka om att få del av en lagfäst rättighet. Då vi svenskar är det mest registrerade folket i världen vore det en enkel sak för vederbörande myndighet att låta ålderspensionen utgå automatiskt vid uppnådd pensionsålder. Är det någon som inte skall ha pension vid den lagfästa åldern bör denne själv ha ansvar för att det meddelas . Eller kan skicka ut ett papper om, att nu är det för pension, den blir x kr. , den kommer första gången x månad. Alla uppgifter finns ju redan i datorerna. Papperet skall då också innehålla en rad om att den som inte är nöjd kan höra av sig till . Men inte skall pensionen behöva ansökas om, och sedan skall ansökan besvaras och slutligen besked lämnas om vilket belopp som kommer att betalas ut? är det tydligen så att det inte är som hittat på att vi måste ansöka om vår ålderspension, utan . Detta bör civilministern eller socialministern som båda har ansvar för detta kunna ändra på. Civilministern skall ju avskaffa krångel och byråkrati och socialministern är väl intresserad av att utmönstrar ord som "ansökan och beviljas när det gäller vår lagfästa ålderspension. Och inte minst sparas både pengar och arbetstid för bättre användning. att beslutar att rutinerna inför ålderspensioneringen förenklas enligt vad som anförs i motionen.
mot · G902Sf232 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf232 () En lägsta beloppsgräns för utbetalning av ersättning från den allmänna försäkringen I likhet med beloppsgränser inom andra områden är det ur rationalitets- och effektivitetssynpunkt viktigt att när det gäller förtidspensionsfall erhåller en lägsta beloppsgräns för utbetalning. Främst när det gäller de många gästarbetarna som kommer till vårt land och som under varierande tider stannar och arbetar här, inträffar det att många av dem vid inträffad sjukdom har en så låg inarbetad pensionspoäng, att beloppet knappt överstiger kostnaden för aviseringen. I dessa fall utgör beloppet inget ekonomiskt stöd och kan därför avvecklas. Det kan finnas skäl att exempelvis använda 25- eller 50-kronorsgräns som ett rimligt riktmärke. Det bör dock ankomma på regeringen att fastställa denna gräns. I de fall då gränsen underskrids skall den försäkrade upplysas om att han erhållit förmånen, men att denna på grund av sin litenhet ej utbetalas. Med hänvisning till vad jag ovan anfört hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en lägsta beloppsgräns i den allmänna försäkringen. 1985/86 Sf232242 1 1985/86.