ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902ub726 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub726 (m) Adjungerade högskolelektorer och forskarassistenter Forskningssamverkan mellan industri och högskola kan ske i en rad olika former, t. ex. genom kontaktforskare, personliga professurer, samfinansiering av projekt, informella kontakter samt genom forskningsstiftelser. På tjänsteplanet har de adjungerade professurerna fått särskilt stor betydelse för samarbetet. En utvärdering, gjord 1978, visade att såväl näringslivet som högskolan var mycket positiva till denna form av samverkan. Det är angeläget att gå vidare på den inslagna vägen. Därför bör denna samverkansform utsträckas till att också gälla högskolelektor och forskarassistent. Kravet på vetenskaplig kompetens samt att personen skall vara verksam utanför högskolan i privat eller offentlig tjänst skall kvarstå. En sådan reform skulle gynna forskningen inom såväl högskolan som industrin och den offentliga verksamheten. Regeringen bör därför medverka till att sådana möjligheter öppnas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om möjligheter att inrätta tjänst som adjungerad högskolelektor och som adjungerad forskarassistent vid högskolan.
mot · G902ub727 · 1986-01-27 00:00:00 — m. fl. (m) Inrättande vid av en professur i andrologi I motion 1984/85:1883 anförde vi det angelägna i att ämnesområdet andrologi tillförsäkras en professur. avslog dock vår motion men anförde: Utbildning och forskning inom andrologi är viktigt. Vi delar den uppfattningen. Med hänvisning till vad som i motion 1984/85:1883 anförts om behovet av en professur i ämnet andrologi hemställs att beslutar omvandla tjänst vid till en personlig professur för honom i andrologi. () ()
mot · G902ub734 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub734 och (m) Tillsättning av professurer kommer på grund av pensionsavgångar ett stort antal professurer att nybesättas. I samband med detta skall tjänstens återbesättande underställas regeringen för prövning. har vid behandlingen av forskningspropositionen uttalat sig i denna fråga. UbU 1981/82:37 s. 19: Liksom det är viktigt att regering och riksdag kan styra forskningens resurser, är det självfallet angeläget att universiteten har viss frihet att inrätta forskartjänster. Regering och riksdag bör emellertid inte lämna ifrån sig nuvarande styrinstrument, innan det visat sig möjligt att finna andra instrument som är lika bra. UbU 1983/84:28: När det gäller inrättande av professorstjänster anses regeringens och inrättande av professurer böra bestå som styrinstrument i avvaktan på en fortsatt utveckling av fakultetsprogram. Den prövning av ämnesinnehållet för ledigblivande professurer som regelmässigt görs blir med dagens krav på förnyelse genom omprioriteringar av central betydelse. Enligt gällande bestämmelser har UHÄ rätt att medge att ledigblivande tjänst som professor återbesätts med oförändrad benämning och oförändrat ämnesinnehåll. Detta innebär att regering och riksdag endast får möjlighet att ta ställning i de fall UHÄ aktualiserar en förändring. Därför förordar föredragande statsrådet att beslut av UHÄ om återbesättande av ordinarie eller extra tjänst som professor skall underställas regeringen för prövning. föreslås godkänna vad som i propositionen har förordats om återbesättande av tjänst som professor. Även om regeringen som framgår av citaten skall pröva varje återbesättande av tjänst som professor bör inte regeringen ta tillfället i akt att i detalj försöka styra innehållet i professuren för att på det sättet åstadkomma en profilering. I många fall leder detta till ett misslyckande. Inom exempelvis ämnet historia har därför på grund av praktiska erfarenheter av ämneskonferens fastslagits att de ordinarie professurerna i historia i landet i fortsättningen bör vara ospecificerade och att det i ämnesbeskrivningen inte, som i och , bör ingå någon bestämmelse om meritering på ett visst tidsavsnitt. Liknande synpunkter har framförts inom ämnet geografi. Det finns anledning att lyssna på den akademiska erfarenheten av en genom programskrivningen alltför snäv styrning av professurerna. Den samlade överblicken, utbildnings- och forskningsmässigt som en professur måste ha garanteras inte på bästa sätt genom en alltför detaljerad styrning vid tillsättningsförfarandet, snarare tvärtom. Den differentiering som kan behöva ske bör i stället falla på mellantjänsterna, eftersom professorerna är tvungna att arbeta över ett så stort fält. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att vid återbesättande av professurer skall undvikas att genom programskrivning alltför snävt styra tjänsternas innehåll. () (m) 1985/86 Ub734
mot · G902ub735 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub735 och (m, c) En professur i kinesiska vid Efter förslag budgetproposition (bil. 10, s. 521, UbU 1982/83:31, rskr. 1982/83:379) tillfördes medel för förstärkning av prioriterade forskningsområden, varvid ca . beräknats för forskning rörande östasiatiska och sydöstasiatiska språk, kulturer och samhällsförhållanden. Inom har därefter en programkommitté utarbetat en rapport med förslag till åtgärder. I påpekas bl. a. att inom Öst- och bor nära hälften av jordens befolkning. Regionens ekonomiska betydelse är stor och växer ständigt. Därför har samhället, särskilt näringslivet, ett stort och växande behov av kunskaper om denna region, dess språk, kultur och historia samt dess ekonomiska och politiska förhållanden. summerar att befintliga utbildnings- och forskningsresurser i är helt otillräckliga. I propositionen 1983/84:135 om industriell tillväxt och förnyelse bedömer industriministern (s. 18) att flera faktorer pekar mot att länderna i Öst- och kommer att vara speciellt expansiva under de närmaste decennierna. Svensk industri har med vissa undantag en påfallande svag marknadsposition i dessa områden. I de internationella förbindelserna är det därför utomordenligt betydelsefullt att man stödjer sig på kunskap om kultur och andra samhällsförhållanden i de länder man har utbyte med. Det har visat sig inte minst i omdömena om sådana områdeskurser som universiteten erbjudits som uppdragsutbildning åt företag och andra. Mot bakgrund av de berörda områdenas stora och växande betydelse i internationella relationer är det enligt vår mening motiverat att bygga upp en fast organisation för forskning och forskarutbildning om Öst- och vid ett andra universitet. En rad omständigheter talar för att uppbyggnaden bör ske vid i . I har grundutbildning i öst- och sydöstasiatiska språk bedrivits under en lång följd av år. Förutom undervisning i kinesiska och japanska, som förekommit länge, har man med utnyttjande av en amerikansk gästprofessor kunnat ge kurser i mongoliska och tibetanska. En docenttjänst har knutits till östasiatiska språk. Vid forskningspolitiska institutet bedrivs omfattande tvärvetenskaplig forskning framför allt om ekonomiska och tekniska utveckling. Goda biblioteksresurser har byggts upp inom detta område. i har medverkat i en studie av ekonomiska och sociala system i och , inom ämnet konstvetenskap har bedrivits studier av kinesisk konst, och habitatgruppen bedriver programarbete med bostadsbyggande i . har ett samarbete med institutioner i , vilket ytterligare förstärkts. I finns en väl utbyggd organisation för Öst- och Sydöstasienforskning. Dessutom är förlagt till . Dess bibliotek är främsta beträffande det moderna . Vi motionärer anser i likhet med UHÄ att allt talar för att en professur i kinesiska inrättas vid i . Med stöd av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att en professur i kinesiska bör inrättas vid . () () 1985/86 Ub735
mot · G902ub736 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub736 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N328 hemställs att beslutar att /87 ytterligare . P.-O. () () () ()
mot · G902ub803 · 1986-01-16 00:00:00 — 4. att beslutar hemställa hos regeringen om åtgärder för en avveckling av systemet med timreduktionen i gymnasieskolan, 5. att hos regeringen hemställer om tillsättande av en parlamentariskt sammansatt betygsutredning, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om behovet av kvalitetsförstärkningar inom högskolan, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om den planerade översynen av högskolans anslagsoch styrsystem, 8. att beslutar hos regeringen hemställa om upprättandet av en strukturplan för högskolan, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om de mindre högskolornas betydelse, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs rörande vuxenutbildning. () () . Åsling (c) (c) . () () () () () ()
mot · G902ub804 · 1986-01-21 00:00:00 — och () Utbildning i havsforskning och vattenteknik 1985/86 Ub804-807 Förslag har från olika instanser väckts att göra till ett marint centrum för havsforskning och vattenteknik. I finns redan betydande resurser som kan utvecklas när det gäller havsforskningen. En mera målinriktad utbildning - såväl på gymnasie- som på högskolenivå - är ett måste om vattenteknik skall ges chansen att bli den nya betydande näringsgrenen för både och Sveriges kustlandskap i övrigt. Gullmaren är en utomordentlig tillgång, som gjort för forskning, och det finns goda tillgångar i redan befintliga industrier. I finns redan två institutioner som i hög grad bör vara grunden för den föreslagna satsningen, nämligen Havsfiskelaboratoriet samt . Genom en samordning med dessa institutioner borde det gå bättre att få framstående specialister inom såväl havsforskning som vattenteknik till ett sådant utbildningscentrum. borde på detta sätt kunna få en yrkesteknisk högskoleutbildning i anslutning till ett tänkt centrum för vattenteknik. Men först gäller det att bygga ut vattentekniksutbildningen på gymnasial nivå. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av möjligheterna att göra till ett marint utbildningscentrum för havsforskning och vattenteknik på gymnasie- och högskolenivå. 1 1985/86.3 sami. Rättelse: S. 23, andra raden under 10. Rättat till: . rad 2 under 12. Rättat till: .
mot · G902ub806 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub806 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:So218 hemställer vi 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om inriktningen i arkitektutbildningen m.m., 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna behovet av ytterligar insatser för att integrera handikappade elever i grund/gymnasieskola, 3. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om vikten av en styrning av resurser för fort- och vidareutbildning till handikappade, 4. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vikten av statligt stöd till studieförbundens verksamhet. () () () () () ()
mot · G902ub816 · 1986-01-24 00:00:00 — m. fl. Förslaget om besparingar inom högskolan 1985/86 Ub816-820 Högskolans förmåga att överföra och utveckla nya kunskaper försämras oroväckande. En dålig genomströmning på grundutbildningen, en svag rekrytering till forskarutbildningen samt ett illavarslande lågt antal disputationer är bevis på detta. - Så uttalar sig . SFS frågar också med all rätt om har råd att inte satsa på utbildning. I budgetpropositionen föreslår regeringen vissa reformer på högskolans område. Problemet är att dessa i huvudsak finansieras genom besparingar på andra områden inom högskolan. Redan i föregående års budgetproposition aviserades ett förslag till besparingar /87 om totalt ca 44 milj. kr. Besparingen åstadkoms genom att högskoleenheterna ej tillåts disponera ett angivet belopp inom ramen för fastställda anslag. Det ankommer på enheterna att besluta på vilket sätt och från vilka anslag dessa besparingar skall göras. I årets budgetproposition (bil. 10, s. 200) upprepas förslaget. Enligt vår mening, vilket vi gav uttryck för , är det fel att statsmakterna frånkänner sig ansvaret för hur eventuella besparingar görs. Genom detta regeringsförslag blir det i praktiken högskoleenheterna som får ange hur föreslagna reformer skall finansieras. Det är bakvänt. Statsmakterna får inte förrän i efterhand kontroll över vilka omfördelningar mellan anslag i högskolan som egentligen sker. Vi befarar att det blir redan hårt drabbade sektorer som kommer att få stå för stora delar av besparingen. En sådan dold omfördelningspolitik kan vi inte gå med på. Det måste vara statsmakterna som avgör inom vilka områden man eventuellt skall spara och ta det politiska ansvaret. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att högskolestyrelserna bör få disponera hela det angivna beloppet under /87, 2. att beslutar att med ändring i proposition 1985/86:100, 1 1985/86. 10 , anvisa , fördelade på Mot. högskoleenheterna enligt propositionens modell. (vpk) (vpk)
mot · G902ub818 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub818 m. fl. Yrkesutbildningen för psykiskt utvecklingsstörda, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86: Sf283 hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om ändring i skollagen som ger psykiskt utvecklingsstörda rätt att fullfölja en påbörjad yrkesutbildning även efter , 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om tillsynsansvar för särskolan, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om utbildning om psykiskt utvecklingsstörda för sjukgymnaster. () () ()
mot · G902ub821 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub821 m. fl. (vpk) Bevarande av den odontologiska forskningsorganisationen i beslöt att tandläkarutbildningen i skulle läggas ned. kommunisterna motsatte sig detta beslut av flera skäl. Ett av skälen var att man med hänsyn till tandvårdens framtida behov av personal inte borde avhända sig den flexibilitet som en organisation för tandläkarutbildning på fyra orter innebär. Att vpk intog en realistisk ståndpunkt har bekräftats av en arbetsgrupp inom UHÄ som lade fram en rapport om den odontologiska forskningsorganisationen och den framtida utbildningen av tandläkare. I rapporten analyseras bl. a. det närmaste decenniets behov av utbildningsplatser med utgångspunkt i beräkningar av den framtida tillgången på tandläkare. Analysen visar att det kommer att behövas så många nyutbildade tandläkare att man på nytt behöver ta i anspråk utbildningskapaciteten på fyra orter. Det kommer med andra ord att bli nödvändigt att inom på nytt ta upp tandläkarutbildningen i . En tandläkarutbildning kan emellertid inte tas upp från till en annan. En av de viktigaste förutsättningarna är tillgången på kompetent personal och då inte minst lärare som bedriver både avancerad forskning och klinisk verksamhet. Fakulteten i har haft ett stort antal skickliga forskare på olika nivåer. Både forskning och utbildning har därmed legat i världsklass. Slagkraften hos en forskningsorganisation är emellertid i hög grad beroende av den totala forskningsmiljön, till vilken hör inte minst vetskapen om en tryggad kontinuitet i verksamheten. Om långsiktiga garantier för en sådan kontinuitet inte kan ges talar all erfarenhet för att organisationen snabbt slås sönder genom att de skickligaste bland forskare och annan personal accepterar anbud från andra fakulteter och högskolor inom eller utom landet. Eftersom det enligt UHÄ:s och bedömningar kommer att bli nödvändigt att på nytt bedriva tandläkarutbildning i inom är det mycket väsentligt att personalen vid omgående ges garantier för framtiden. De uttalanden som funnits i de senaste budgetpropositionerna om att forskningsorganisationen tills vidare skall bevaras är i det avseendet inte tillräckliga. Den vaghet som präglat de senaste utbildningsministrarnas ställningstagande i frågan bidrar till att den berörda personalen fortfarande känner stor oro och att forskningsmiljön därigenom hotar att försämras. Om mer långsiktiga garantier inte kan ges innebär det ett hot såväl mot 1 1985/86 Ub821-824 1 1985/86. möjligheterna att återuppta grundutbildningen som mot det program som planeras i fråga om internationell utbildning och vidareutbildning av tandvårdspersonal. beslöt därför redan nu göra uttalanden som kan ses som mer långsiktiga garantier för att forskningsorganisationen vid Malmö-fakulteten bevaras och att den kvalitetsmässigt kan behållas på nuvarande höga nivå. Med hänvisning till det anförda föreslår 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om forskningsorganisationen vid Malmö-fakulteten, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om tandläkarutbildning vid fyra orter. (vpk) (vpk) 1985/86 Ub821
mot · G902ub825 · 1986-01-27 00:00:00 — 1985/86 :Ub825 och (c, fp) En journalisthögskola i I finns många utbildningar på olika nivåer med en etablerad ställning utanför länets gränser. Förutom den tekniska högskolan i lockar t. ex. kvalificerade sökande från hela landet. Även på folkhögskolenivå har utbildningar med mycket gott rykte. En av dessa är journalistutbildningen vid . Denna utbildning har sedan mer än räknats till en av de fyra mest professionella i . Den har också haft en unik position i med en exklusiv praktikrätt i nivå med journalisthögskolorna. har emellertid journalistutbildningen i , liksom i , mist denna speciella praktikrätt på grund av att journalisthögskolorna i och i första hand skall garanteras praktikplatser. Denna prioritering av storstadsregionerna är inte tillfredsställande. Även inom utbildningsområdet måste regionalpolitiska hänsynstaganden göras. Kraven på bättre utbildning av journalister ökar nu som konkurrensen hårdnar bland olika journalistutbildningar. UHÄ har därför lämnat förslag till utökad och förbättrad utbildning. Därefter har inom inletts ett utredningsarbete om kompletterande journalistutbildning. Avsikten är att förlänga högskoleutbildningen för journalister med från två till . Denna utbildning är också avsedd som påbyggnad på annan akademisk utbildning. Enligt vår mening är det viktigt att denna nya utbildning förläggs till orter utanför de nuvarande två högskoleorter som har journalistutbildning. Det skulle lättare uppfylla det allmänna kravet att på olika vägar komma in i journalistyrket. Vid en spridning av journalistutbildningen på högskolenivå utanför och är det nödvändigt att använda sig av de utbildningsresurser som dominerat utbildningen av många av de yrkesverksamma journalisterna ute i landet. I annat fall hotas den nuvarande folkhögskoleutbildningens framtida existens. är väl rustat att ta hand om och utöka journalistutbildningen för norra . Tekniska resurser inom radio- och TV-området finns vid . Dessutom finns det många massmedieföretag i länet. Många av de norrbottniska, yrkesverksamma och välutbildade journalisterna är också själva engagerade som journalistutbildare. Flera skäl talar alltså för att den ettåriga påbyggnadslinjen för journalister som planeras förläggs till eller . Med hänsyn till den fina kvalitet som den ettåriga journalistutbildningen 1 1 1985/86.3 sami. vid har bör denna utbildning jämställas med första året i den akademiska journalistutbildningen. Med hänvisning till vad vi ovan anfört hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den framtida förlängningen av journalistutbildningen med på högskolenivå för del förläggs till eller , 2. att beslutar att den nuvarande grundutbildningen av journalister vid jämställs med första året i den akademiska journalistutbildningen. P.-O. () () 1985/86 Ub825
mot · G902ub827 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Ub827 () Hemspråksundervisning, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86: Sf520 hemställs 1. att beslutar hos regeringen begära förslag om hur en förändrad Sverige-bild enligt motionens intentioner kunde införas i undervisningen i alla skolformer och utbildningar, 2. att beslutar hos regeringen begära förslag om olika kvalitetshöjande åtgärder för hemspråksundervisningen, 3. att beslutar hos regeringen begära förslag om behörighetsregler för lärare i svenska som andraspråk, 4. att beslutar hos regeringen begära förslag till inrättande av ett lexikografiskt institut i enlighet med vad som anförts i motionen, 5. att beslutar hos regeringen begära förslag till inrättande av en instans för meritvärdering av invandrares utbildningar från hemlandet.
mot · G902ub828 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub828 m. fl. (s) Teckenspråk som obligatoriskt ämne i skolan, m. m. Kunskaperna om kommunikation med utvecklingsstörda som saknar tal har ökat . Att inte kunna kommunicera med sin omgivning kan få många negativa följder. Det bidrar bl. a. till att den utvecklingsstörde, som saknar tal, betraktas som mer utvecklingsstörd än han/hon egentligen är. Det har visat sig att utvecklingsstörda, som saknar tal och har fått hjälp till systematisk teckenspråksinlärning, redan efter ett par terminer kunnat tillägna sig ett stort antal tecken och lärt sig kommunicera med hjälp av dem. I och med att den utvecklingsstörde har kunnat börja göra sig förstådd stimuleras han/hon till fortsatt teckenspråksinlärning. Det får i sin tur människorna omkring honom/henne att inse att den utvecklingsstörde inte är så mycket utvecklingsstörd som man tidigare hade trott. I allt större omfattning ingår teckenspråksinlärning i tränings- och verksamhetsträningsskolan för hörande, språklösa utvecklingsstörda (även synskadade) elever. Genom att de kan kommunicera med omgivningen får de möjlighet att uttrycka sina känslor och behov och ökar deras självkänsla. Det är inte bara eleverna och personalen i tränings- och verksamhetsträningsklasserna som måste lära sig teckenspråket, utan alla som kommer i kontakt med dessa elever borde kunna teckenspråk. Eftersom utvecklingsstörda förskolebarn är integrerade i kommunens förskoleverksamhet, måste också all förskolepersonal få teckenspråksutbildning. Ju tidigare teckenspråksinlärning startar med en utvecklingsstörd elev, som saknar tal, desto fler tecken hinner han/hon lära sig under sin mest utvecklingsbara ålder. Teckenspråksutbildningen måste bli obligatorisk i all utbildning som syftar till att arbeta med utvecklingsstörda. Skulle vi dessutom få teckenspråket att bli ett obligatoriskt ämne redan i förskolan och som naturlig följd därav i , skulle vi ha en hel handikappgrupp mindre. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att de hörselhandikappades teckenspråk ingår som obligatoriskt ämne i läroplan, [2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att de rörelsehandikappades teckenspråk ingår som obligatoriskt ämne i förskolans läroplan1], 1 1985/86:So619. 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att de hörselhandikappades teckenspråk bör bli obligatoriskt ämne i all utbildning som syftar till att arbeta med hörselhandikappade. 1985/86 Ub828 () ()
mot · G902ub830 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub830 m. fl. (c) Kooperationsforskning, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N306 hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag om likabehandling för kooperationen inom utbildningsväsendet i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar att anvisa 1 milj. kr. () (c)
mot · G902ub831 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub831 m. fl. (fp) Jämställdhetsfrågorna i utbildningsväsendet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:A604 hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett program för datautbildning av kvinnor, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om jämställdhetsfrågorna i lärarutbildningen, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om jämställdhetsansvariga vid varje länsskolnämnd, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om yrkesorientering samt om verksamhet för arbetslösa flickor som slutat skolan. () () ()