mot · G902n235 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:N235 () Utveckling av svensk programvara för datorer För utveckling både vad gäller välfärd och självständighet är programutveckling av strategisk betydelse. Hur vi använder programvaran till datorerna, vår tids nya teknik, kommer att avgöra hur väl vi lyckas utnyttja de nya möjligheterna i kunskapsbaserad produktion där varje anställd kan bidra med hela sin kompetens och bredd som människa. Det finns nya tekniska förutsättningar för att organisera arbetet i en verksamhet. Innan informationsteknologin blev tillgänglig på ett ställe i organisationen och man därifrån kunde göra avdrag och kopior. Detta innebar en stark makt för dem som satt på information. Det gav arbetsledare och produktionsplanerare en självklar auktoritet. har förutsättningarna för detta ändrats. Samma uppgifter kan nu göras tillgängliga i alla delar och för varje enskild grupp i verksamheten. Programvara för central överblick och styrning Detta kan användas för att utveckla programvara som samlar in alla uppgifter i verksamheten till centrala instanser och ökar deras möjligheter att göra ett bra arbete. Centrum kan få alla planeringsfakta och ge order. Till om vilken pensionär som skall besökas av vem och . Till dagis om var och när inköp av mat eller material skall ske. Till servicepersonal om vilket fel som skall åtgärdas av vem och när osv. Centrum kan snabbt få in alla uppgifter om vad som skett, hur orderna åtlytts och eventuella komplikationer som tillstött och centrum kan då raskt besluta om nya direktiv och order. Centrum får genom sitt arbete bättre möjligheter för att på övergripande nivå följa produktionen, energiförbrukning, timförbrukning, antal fel och klagomål osv. Ur dessa uppgifter kan prognoser och tendenser tas fram och jämföras med mål och ambitioner. Det ger underlag för investeringsbeslut och verksamhetsplanering. Med denna typ av programvara och arbetsorganisation blir det inspirerande och utvecklande att arbeta i centrum. Detta är av naturliga skäl bara förunnat ett fåtal personer. Flertalet anställda anses vid utvecklingen av denna programvara inte ha mycket att tillföra verksamheten vad gäller kompetens och bedömningar. En vanlig reaktion i en sådan situation är att de enskilda anställda upplever datasystemet som styrande och som ett hot mot deras yrkeskunnande. Sådana system, programvara, innebär ett missbruk med de resurser som finns i ett företag eller en organisation. De tar inte hänsyn till alla de förut- Mot. 1985/86 sättningar som alltid uppstår i mänskligt arbete, om det så gäller att laga en N235 kabel eller att koka ett ägg. Sämre yrkeskunnande hos de anställda och ett stelare utnyttjande av resurserna leder i sin tur till sämre konkurrenskraft, serviceuppfyllelse och lönebetalningsförmåga, än om vi något så när lyckas med att väl utnyttja vår höga och jämna utbildning och kunskapsnivå i Programvara för kompetens hos alla anställda Det finns andra sätt än dagens att utnyttja informationsteknologin. Det går att bygga programvaror som gör informationen tillgänglig och användbar för varje enskild grupp och ger den uppgifter, ramar och prioriteringar som de kan utgå ifrån, när de planerar och genomför sin del av produktionen. De kan få underlag som gör det möjligt att alltmer självständigt fatta snabba, relevanta och ekonomiskt försvarbara beslut och som successivt bygger upp deras kompetens, både vad gäller överblick och detaljkunskaper. Det kan innebära att lagerarbetare, som arbetar i gränssnittet mellan företaget och dess leverantörer, kunde åta sig att ansvara för och sköta företagets fakturering och kontroll av inkommande fakturor. Verkstadsarbetare kan planera, följa upp kvalitetsutfall, beställa material och reservdelar. För att dagens lagerarbetare skall kunna åta sig att sköta företagets fakturering krävs programvara som gör beställningar och fakturaunderlag tillgängliga, både på kontoret och på lagret. Detta kräver utbildning som ger lagerarbetare självförtroende och kompetens att arbeta med det skrivna ordet och tabellerna. I är parterna på arbetsmarknaden överens om dessa möjligheter och det krav på databaser, programvara och utbildning som det ställer. På har man uttryckt det på följande sätt på ett symposium som anordnade . Marknaden för verkstadsprodukter har blivit alltmer rörlig vilket kräver kortare utvecklings- och produktionstider för nya produkter. Genom datorstöd kan man uppnå nödvändiga tidsminskningar men merparten av dokumentationen kommer att läggas i databaser varifrån den måste sökas. Denna informationssökning måste kunna göras av all berörd personal. Vidare måste även nödvändiga data lämnas till databassystemen. Förstärkningar av undervisningen i svenska, engelska och matematik är nödvändiga för att uppnå önskad flexibilitet och kommunikationsförmåga hos operatören. En förutsättning för ett självständigt arbete med ansvar för en produktion är att kunna tillgodogöra sig information ur tillgänglig dokumentation samt att kunna lämna redogörelse om utfört arbete. Att nå upp till denna ambitionsnivå och utveckla denna programvara kommer att kräva resurser i varje bransch och varje verksamhet. Svensk möjlighet Mot. är det de transnationella företagen, som utvecklar programvaran och ^235 sätter standard och förebilder. De gör programvara utifrån deras förutsättningar. Kompetensen att utveckla program har skett i med från avvikande ambition vad gäller demokrati och inflytande på arbetet och en ojämnare fördelning av utbildningen. har medvetenheten ökat om de negativa mänskliga och lönsamhetsmässiga effekterna av denna programvara. Vi behöver utveckla programvara som garanterar konkurrenskraft baserad på bred kompetens hos alla anställda. Åtgärder för att stödja svensk programvaruutveckling Den första att-satsen i regeringens datapolitiska proposition 1984/85:220 att det utvecklas system och programvara som främjar de anställdas kompetens och ansvar anger målet och den politiska ambitionen. För att förverkliga detta krävs aktiva politiska åtgärder. Möjligheterna till nordiskt samarbete bör särskilt undersökas. Ett arbete måste starta för att undersöka vilka åtgärder som krävs för att uppnå denna ambition. Några exempel på tänkbara åtgärder som bör övervägas är: Ett nära samarbete mellan staten och näringslivet, förslagsvis på en 50/50basis, bör övervägas för att stimulera svensk programvaruutveckling. Det kan exempelvis se ut på följande sätt: Ett programvaruråd inrättas under SIND eller STU. Rådet samarbetar med näringslivets branschorganisationer för att identifiera intresserade företag med personer som är beredda och kompetenta att engagera sig som beställare för denna typ av programvara. Skattesystemen kan behöva ändras så att företagen kan behandla utveckling av programvara på samma sätt som övriga investeringar, exempelvis i datorer och terminaler, vad gäller bl. a. avskri vningsregler. Företagens möjligheter att få krediter för programvaruinvesteringar kan eventuellt förbättras. Utvecklingsfonderna kan exempelvis få i uppdrag att ge bankerna en förstärkt säkerhet vid investeringar i programvara. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att stödja svensk dataprogramvaruutveckling i enlighet med vad som anförts i motionen.