mot · G902Sk511 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk511 () Skattefrihet för flygbränsle föreslog i betänkandet Skatt på energi att skattebelastningen på vissa näringsområden, sorn nu är helt befriade från energiskatt eller åtnjuter vissa dispenser från skatt, inte skulle förändras. Det innebar att drivmedel för bl. a. flygkommunikation också i fortsättningen skulle vara undantagna från energiskatt. I propositionen om beskattningen av energi (1983/84:28) föreslog emellertid regeringen en ändring med följande motivering: Den nuvarande skattefriheten för jetbränsle grundas inte på ett avdrag utan på att detta bränsle, flygfotogen, över huvud taget inte omfattas av skatteplikten. Däremot bör enligt min mening en beskattning av den bensin som används i sportflygplan och andra privata plan kunna övervägas. Det bränsle som används för andra fritidsändamål, t. ex. i bilar och båtar, är beskattat. Systemet med skattefria inköp till flygklubbar och restitution av skatt har lett till administrativa och kontrollmässiga svårigheter för . Till ansökningar om restitution har sökandena fogat kvitton från bl. a. bensinautomater. Några reella möljigheter att kontrollera att det köpta bränslet verkligen har använts i flygplan torde inte finnas. Även bortsett från dessa svårigheter föreligger det inte några bärande skäl för att bibehålla skattefriheten för bränsle som förbrukas i flygplan när de används för fritidsändamål eller andra privata ändmål. Inte minst rättviseskäl talar för att också detta bränsle beskattas. De nu förordade ändringarna innebär, att flyget fortfarande behåller sin skattefrihet då planen inte används för fritidsändamål eller privata ändamål. Detta gäller t. ex. bruksflyg, skogsbrandbevakning, målflygning, skolflyg, räddningstjänst, jordbruksflyg, trafikövervakning, frivilliga flygkåren, bogsering av segelflygplan och andra uppdrag som utförs mot ersättning. Regeringens förslag som också blev beslut innebär att kommitténs inställning inte följdes. Eftersom ändringen inte fanns med i kommitténs betänkande har inte myndigheter, företag och organisationer inom flygkommunikationsområdet haft anledning eller givits tillfälle att avge yttrande om ändringen. Ändringen medför betydande nackdelar. Först och främst så ställer myndigheterna (luftfartsverket) vissa krav på minimiflygtid för piloterna för att dessa över huvud taget skall få behålla sina certifikat. Skogsbrandsbevakning och målflygning är befriade ifrån bensinskatt. Dessa utförs av flygklubbar anslutna till Kungliga svenska aeroklubben (KSAK), där klubbar ersätts för flygplanets timkostnader men där piloten ställer upp på sin fritid, helt utan ersättning. (Privatpiloter får enligt lag ej uppbära ersättning för flygtjänst.) Det förutsätter emellertid att piloterna flyger på sin fritid för att förnya certifikaten. Men denna flygning är alltså beskattad. Det anfördes som skäl i propositionen att skattefria inköp av flygbensin till flygklubbar lett till administrativa och kontrollmässiga svårigheter för samt att det till ansökningar om restitution måste bifogas kvitton från bensinautomater. I säljs enligt uppgift ej någon flygbensin i bensinautomater. Om det varit svårt att administrera när all flygbensin var skattefri, hur skall det då gå med administration och kontroll när en del flygbensin är skattefri och en del är skattepliktig? Den genomförda ändringen har medfört ökat krångel och försvårar för piloter att upprätthålla sina kunskaper. Det kan försvåra rekryteringen till pilotyrket och försämra bl. a. skogsbrandsbevakningen. Det finns därför starka skäl att återgå till den gamla ordningen med skattefrihet för drivmedel för flygkommunikation. Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslås att beslutar att drivmedel för flygkommunikation skall undantas från energiskatt. 1985/86 Sk511