mot · G902A474 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:A474 och () Insatser för är ett krislän. Om utvecklingen fortsätter enligt prognoserna kommer att jämfört med alla andra län få den svagaste utvecklingen, alltså största befolkningsminskningen, nämligen med drygt 10 000 människor eller minus . uppgick befolkningsminskningen till drygt 1 200 varav drygt hälften orsakades av den successivt ökande nettoutflyttningen från länet. Utflyttningen är främst en följd av brist på sysselsättning och låg sysselsättningsgrad. Men trots den betydande utflyttningen är arbetslösheten högre än genomsnittet i landet och uppgick till 5290 arbetslösa - mot i hela landet. Födelseunderskottet har sin främsta orsak i åldersstrukturen. Andelen i åldrarna och däröver är i eller över riksgenomsnittet och beräknas öka till till 1990. Prognoserna för befolknings- och sysselsättningsutveckling i länet visar alltså att den negativa trenden kommer att fortsätta om inte alldeles speciella verksamma åtgärder sätts in. Enligt aktuella prognoser kommer länets befolkning att sjunka till knappt 258 000 invånare 1990 från nuvarande drygt 262 000. Prognosen skall jämföras med det av fastlagda planeringstalet om 268 000 invånare 1990. skedde en expansion i vissa delar av länet, främst i . För de senare åren har däremot länets samtliga sju kommuner visat minskande befolkningstal. Den prognostiserade befolkningsminskningen om ca 10 000 människor kommer alltså att drabba alla kommuner. Svårast drabbas glesbygdsområdena, vilka finns inom alla kommuner, om folkminskningen fortsätter, eftersom gränsen för att kunna uppehålla erforderlig grundläggande samhällsservice nås snabbt i många bygder. Utvecklingen i är alltså skrämmande och ännu kan inte skönjas någon ändring av den nedåtgående trenden. Samhället i betydelsen inte bara kommuner, landsting och länsmyndigheter utan i minst lika hög grad också staten måste ta ansvar för att vända utvecklingen inom länet. Utöver generella regionalpolitiska insatser fordras särskilda och kraftfulla åtgärder. För det första gäller det att problem uppmärksammas så att alla blir medvetna om problemen och nödvändigheten av åtgärder men även inser möjligheter och speciella förutsättningar. I syfte att bidra till vidgad kunskap och ökad förståelse för länets A474 svårbemästrade problem föreslog länsrapport att regeringen inom skulle tillsätta en särskild länsutredning för . Men någon sådan utredning avser regeringen inte att tillsätta vilket framgick av industriministerns svar till undertecknad i frågestund . Det är därför särskilt angeläget att genom uttalanden och beslut medverkar till att omfattande åtgärder inom olika områden sätts in för del. Det kan tyvärr konstateras att inte speciellt gynnats när det gällt resurstilldelning och lokaliseringar. Av exempelvis STU 1983/84 beviljade medel för teknisk utveckling tillföll endast 2,5 milj. kr. I fråga om statsbidrag till beredskapsarbeten har skett en betydande resursförskjutning från till områden i andra delar av landet. När det gäller lokaliseringsfrågor har inte heller kunnat hävda sig tillräckligt . Enligt vår mening är det absolut nödvändigt att alla som känner ansvar för framtid och för en rättvis regional balans verkar för att behandlas mer positivt. bör ha goda utvecklingsmöjligheter om dess förutsättningar inom bl. a. industri, högteknologisk utveckling, energiutvinning liksom inom jord- och skogsbruk samt dess centrala läge i Mittnorden tas till vara. I denna motion tar vi upp några förslag syftande till en positiv utveckling av länet. 1 speciella motioner har vi tagit upp andra frågor, t. ex. behållande av statsbidraget till länstrafiken (motion av alla centerriksdagsledamöter från skogslänen) och ombyggnad av delen (motion av och ). I en motion av oss båda jämte kolleger har vi begärt att kommunala flygplatser skall tas in i resultatutjämningssystemet. I samband med utlokalisering av statlig verksamhet från tillfördes flera statliga verk o. d., t. ex. SPV, datacentral, CSN och patentverkets bolagsbyrå. Denna utlokalisering innebar ett värdefullt tillskott av arbetstillfällen och vidgade arbetsmarknaden betydligt i Sundsvallsdistriktet. På grund av fortgående rationaliseringar och besparingar är nu risken stor ur länets synpunkt för att antalet anställda vid dessa verk skall minska. För att undvika detta fordras att ytterligare uppgifter tillförs verken. Därför är det viktigt att tillräckliga utvecklingsresurser finns vid verken samt att statsmakterna - med hänsyn till situation, men också länets förutsättningar - verkligen söker finna möjligheter att föra över uppgifter till de verk och myndigheter som finns inom länet. Likaså måste lokalisering till prövas när nya myndigheter inrättas. De till stor del databaserade centrala statliga verken i innebär 9 att ADB-miljön där är väl utvecklad. Det är angeläget att utvärdera vilka Mot. fördelar som kan vinnas genom en vidgad, utvecklingsorienterad samver- A474 kan mellan dessa myndigheter. När det gäller nylokaliseringar måste vi tyvärr konstatera att det inte lyckats att få nya verksamheter till länet . Som exempel kan nämnas att när den centrala registermyndigheten för företagsinteckningar skulle inrättas avslog 1984 undertecknad motion om förläggning till och biföll regeringsförslaget att av sysselsättningsskäl knyta myndigheten till . avslog (KrU 1985/86:11) även undertecknad motion (1985/86:176) om lokalisering av kabel- och närradionämnderna och deras kansli till . i läggs ned trots behovet av verksamhet i länet, och det hörselgymnasium som planerades förläggas till kom i stället att lokaliseras till genom ändrad inställning under utskottsbehandlingen. Som riktmärke för kommande om- och nylokaliseringar och överförande av uppgifter bör göra ett uttalande om vikten av att lokaliseringar till prövas mot bakgrund av länets speciella behov av att tillföras verksamheter. Detta uttalande bör ses som ett komplement till det regionalpolitiska beslutet när fastställde att i första hand skogslänen och i andra hand sydöstra och skall prioriteras vid lokalisering av statlig verksamhet. Vi vill här nämna en aktuell lokalisering som bör göras till . och kustbevakning skall enligt direktiv från slås samman till en organisation, sjöfartsoch kustbevakningsverket (SKV). Här kommer ett tillfälle att göra en lokalisering till länet särskilt som utredningen, som var klar i böljan av , föreslog att den regionala ledningen för skulle förläggas till . Med hänsyn till det stora behovet av lokaliseringar till länet bör uttala sig för genomförande av utredningens förslag om lokalisering till länet, därest organisationsförslaget genomförs. Ingen minskning av jordbruket i länet De areella näringarna är av stor betydelse för näringsliv. av länets förvärvsarbetande är sysselsatta inom jord- och skogsbruk, varav cirka hälften inom enbart jordbruket. För vissa enskilda kommuner överstiger andelen sysselsatta i de areella näringarna och inom flera enskilda församlingar överstiger andelen . Jord- och skogsbrukets betydelse för sysselsättningen i våra glesbygder är således stor och grundläggande som alternativa sysselsättningstillfällen vanligen saknas. Enligt nämnda sammanställning redovisas ca 1 800 personer eller sysselsatta inom livsmedelsindustrin, men den indirekta sysselsättningen uppgår till ytterligare ca 3 700 personer eller . Sammantaget sysselsätter jordbruket och livsmedelsindustrin direkt och indirekt av de förvärvsarbetande. Lägger vi till detta den totala sysselsättningseffekten för länet vilken är Mot. grundad på skogsbruket, alltså även inom skogsindustri, transportväsende A474 m.m., är vart tredje hushåll i länet beroende av denna sektor för sin försörjning. Eftersom ett livskraftigt jordbruk är grunden för boendet och servicen i en stor del av länet är det av största betydelse att jordbrukspolitiken får en inriktning så att länets jordbrukare får en tillfredsställande ekonomi på sin näring och vågar satsa . Svag ekonomi inom jordbruket på grund av prispress eller för lågt Norrlandsstöd leder till minskad produktion och nedläggning av jordbruksmark och efter hand kanske hela bygder. En minst oförändrad omfattning av jordbruksproduktionen i länet är absolut nödvändig. Inom glesbyderna är jord- och skogsbruk basnäringar och varje begränsning leder till krympande befolkning och svagare serviceunderlag i bygderna. Men även tätorterna är beroende av att jordbruksproduktionen upprätthålls för att livsmedelsindustrins kapacitet och sysselsättningsmöjligheter skall utnyttjas. En minst oförändrad jordbruksproduktion är även betydelsefull för transportsektorn och för alla företag som levererar produkter till jordbruket. Även av miljömässiga och beredskapspolitiska skäl är det av största betydelse att minst nuvarande omfattning på jordbruket bibehålls. En förutsättning för att uppehålla jordbruksproduktionen är lönsamhet för den enskilde jordbrukaren. Det särskilda prisstödet till jordbruket i norra skall kompensera detta områdes jordbruk för de merkostnader och svagare odlingsbetingelser detta har jämfört med jordbruket i . När under detta åter skall ta ställning dels till beräkningsunderlaget (enligt budgetprop. 11, s. 46), dels till nivån på prisstödet måste enligt vår mening beslutet innebära att jordbruket i får ett prisstöd så att skälig ekonomi uppnås inom jordbruket och riskerna för begränsning av produktionen därmed elimineras. Ökade resurser för Svensk arkivinformation i (SVAR) I budgetpropositionen (bil. 10 punkt 27 F) inom ramen för anslag till och länsarkiven ingår även anslag till Svensk arkivinformation i (SVAR) på . Verksamheten i permanentades 1984 genom sammanläggning av Svensk arkivinformation och registreringsbasen på samma plats. Antalet sysselsatta vid de två arbetsplatserna var vid sammanläggningen närmare 50 personer. Vissa förhoppningar knöts till regeringens beslut om permanentning, även om det var utsagt, att antalet anställda skulle stabiliseras på en lägre nivå . Kommunen () liksom har också tagit sin ansvarsdel för verksamheten i , dels genom direkta anslag, dels genom subventioner av lokalhyran. Tyvärr måste vi nu konstatera att departementet inte har tagit på sig motsvarande ansvar, i vart fall inte fullt ut. fanns därför endast ca 30 personer sysselsatta I SVAR måste enligt vår mening få en tryggare existens än efter- Mot. som situationen och verksamhetens konstruktion i annat fall blir ohållbar i A474 hemställde hos regeringen om att SVAR skulle ges ytterligare fasta resurser. Anledning till detta var bl. a. att sysselsättningen inte hade utvecklats enligt den av regeringen antagna planen och att den kommersiella inriktningen inte skulle kunna utvecklas på grund av medelsbrist. Varken denna eller senare framställningar och inte heller motioner i har ännu lett till att SVAR fått de erforderliga resurserna. Det föreslås inte heller i årets budgetproposition. En rikstäckning av kyrkoboksmaterialet är väsentlig för SVAR:s kommersiella och sysselsättningsmässiga utveckling. En möjlighet för regeringen att medverka i SVAR:s uppbyggnad vore därför att anslå medel för optimal konvertering av kyrkoboksfilm till mikrokort. Anslagsbehovet är ca 1 milj. kr. och bör börja utgå /87 och framåt. Ytterligare ett sätt för regeringen att bidra konstruktivt till verksamheten är att se till att SVAR får den i propositionen Om litteratur och folkbibliotek (prop. 1984/85:141) antydda centrala funktionen beträffande folkbibliotekens fjärrlånesystem av genealogiskt arkivmaterial och då på ett sådant sätt att verksamheten i detta avseende tillförsäkras en finansiell grund. Med hänsyn dels till vikten av sysselsättning i denna glesbygd, dels till de viktiga funktioner SVAR har att fylla vill vi föreslå att SVAR fr. o. m. kommande budgetår får ett jämfört med regeringens förslag med 1 milj. kr. höjt anslag för att möjliggöra nämnda uppbyggnad. bör dessutom genom ett uttalande fastslå vikten av att regeringen vidtar åtgärder för att positivt påverka verksamhetens utveckling vid SVAR. På grund av geologiska och topografiska förhållanden är byggande och underhåll av vägar problematiskt och extra dyrt i . Tyvärr har inte länet tilldelats anslag i sådan omfattning att det kunnat få en vägstandard jämförbar med övriga landet, trots att utöver ordinarie väganslag även AMS-medel i stor utsträckning utgått för vägbyggande. Vad gäller vägar och vägstandard i jämfört med övriga län visar statistiken att länet är missgynnat. Andelen belagda vägar är klart lägre än riksgenomsnittet. Av länets vägar är nämligen alltjämt grusvägar. Även vägnätets bärighet är klart sämre i än i övriga landet. Andelen vägar med högst endast 8,5 tons bärighet är i , medan riksgenomsnittet är så lågt som . Det fordras alltså en betydande upprustning för att få erforderlig bärighet på de allra flesta vägar för att inte förhindra eller försvåra tyngre transporter. Vägsituationen är alltså sådan att betydligt ökade satsningar skulle behöva göras för att skall komma i nivå med övriga landet. Ett väl utbyggt och fungerande vägnät är viktigt inte minst för länets Mot. skogsbruk och skogsindustri. Ett tillfredsställande vägnät är över huvud A474 taget en förutsättning för sysselsättning, boende och service i olika delar av länet och därmed för den inomregionala balansen. Med hänsyn till såväl regionalpolitiska problem som den stora bristen på sysselsättning är en ökad satsning på vägbyggande i länet väl motiverad. begärdes i en centermotion att skulle uttala sig för att skulle tilldelas en andel av väganslagen som motsvarade länets speciella behov för att nå en med övriga landet ungefär likartad vägstandard. uttalade då att man utgick från att sådana hänsynstaganden gjordes vid fördelning av anslagen. Eftersom vägstandarden jämfört med övriga landet alltjämt är klart sämre väcktes 1985 en motsvarande centermotion (1984/85:2775), vilken dock avslogs av (/85:13). Vi finner nu av sysselsättnings-, rättvise- och regionalpolitiska skäl anledning att återkomma till kravet på ett riksdagsuttalande om att vid fördelning av anslag för vägbyggande tilldelas den andel som motsvarar länets behov med hänsyn till vägstandard och de speciella geologiska och topografiska förhållandena i länet. Högre teknisk och ekonomisk utbildning och forskning inom en region är bland de viktigaste förutsättningarna för industriell utveckling. Knappast någon annan del av landet har så stort avstånd till en teknisk högskola som . För fortsatt industriell utveckling av länet och angränsande områden skulle en för regionen anpassad industrihögskola med inriktning mot både teknik och ekonomi/information vara av synnerligen stor betydelse. För att finna former för de ökande behoven av högre utbildning, forskning och utvecklingsarbete har och högskolan i /arbetat fram riktlinjer för utveckling av en industrihögskola i . Det är enligt vår mening av största betydelse för utvecklingen i mellersta att det pågående projektet med skolan ges sådana resurser att en uppbyggnad av denna skola, som anpassas till lokala och regionala behov, möjliggörs. bör därför enligt vår mening göra ett uttalande härom. Slå vakt om kartcentralen i Hosten 1985 invigdes kartkonserveringscentralen i , vilken är gemensam för hela landet och sorterar under lantmäteriverket. Initiativet togs av en arbetsgrupp inom detta verk och riksdagsbeslutet tillkom sedan motionerat härom. Kartvårdscentralen är en mycket värdefull lokalisering för eftersom kommunen drabbats hårt av successiv utflyttning och är i mycket stort behov av nya sysselsättningstillfällen. I detta fall skulle det komma att gälla ett tjugotal personer. Risk föreligger nu att denna central inte kan komma att utvecklas så som varit avsett. Från och i Mot. proposition 1984/85:115 om regionalutveckling redovisades (s. 123) nämli- A474 gen ett förslag att inrätta en enhet för vård och konservering av museiföremål i . Under hand har framkommit att det övervägs att till denna enhet lokalisera bl. a. bokbinderi och papperskonservering. Eftersom man vid kartvårdscentralen i Ange avser att bedriva kvalificerat forsknings- och utvecklingsarbete på papperskonserveringens område är det såsom lantmäteriverket och påpekat viktigt att det inte startas nya verksamheter som rycker undan grunden för avsedd verksamhet i Ange. Kartvårdscentralen i Ange har tillkommit med statliga medel och förlagts till av främst regionalpolitiska skäl. Det är därför särskilt viktigt att staten inte medverkar till att med denna konkurrerande verksamheter byggs upp på andra platser i landet. Verksamheterna i och måste enligt vår mening få olika inriktning så att de i stället kompletterar varandra och verksamheten i bör inte tillåtas få en inriktning så att den begränsar den avsedda utvecklingen vid centralen i . bör enligt vår mening göra ett uttalande härom. Stiftelsen är etablerad i . Intressenter är bl. a. kommunen, och överstyrelsen för ekonomiskt försvar. utvecklas i Mo & anläggning i en trävarubaserad framställning av etanol. Försök med att ersätta dieselolja med etanol pågår i syfte att skapa både beredskap och bättre miljö. Planer finns att utvidga anläggningen med en annan typ av etanolproduktion. För detta kommer statligt utvecklingsstöd att erfordras. Den senare anläggningen skall inte ses som en konkurrent till försöksverksamheten i med spannmålsbaserad etanoltillverkning. Användningsområdena för etanol är många och avsättningsmöjligheterna stora, varför det kommer att behövas flera anläggningar i . Med hänsyn till den satsning som pågår i och som har såväl regionalpolitisk som energi-, miljö- och beredskapsmässig betydelse är det i hög grad motiverat att staten ger stöd så att utvecklingsprogrammet kan genomföras. Av länets flygplatser är /och flygplatser statliga medan är . Trafiken på har utvecklats mycket sedan man fick direktförbindelser med - fem turer per dag. uppgick passagerarantalet i den reguljära trafiken till 66 000, innebärande en ökning . 1982 fördes de kommunala flygplatserna och in i ett Mot. resultatutjämningssystem så att överskottet på delvis A474 skulle täcka underskottet på dessa båda kommunala flygplatser. beslöt att frågan om intagande av fler kommunala flygplatser, bland dem , i resultatutjämningssystemet skulle utredas av luftfartsverket. I sin utredning har verket föreslagit detta. I årets budgetproposition (bil. 8) avvisas dock detta förslag, trots att det skulle innebära en värdefull och rättvis kostnadsutjämning och minska kostnaderna för de kommuner som har egna flygplatser. Underskotten för , uppgående till ungefär 2 milj. kr., betalas till av kommun och till av kommun. För utgör kostnaden per skattekrona och beräknas efter genomförda ytterligare investeringar uppgå till per skattekrona om kommunerna även i fortsättningen helt skall svara för underskotten. Det kan nämnas att de kommunala flygplatserna och den ökade resandefrekvensen från dessa till stärker ekonomi ytterligare och att det både därför och av allmänna rättviseskäl och regionalpolitiska skäl är klart motiverat att ett resultatutjämningssystem finns och att de kommunala flygplatserna ingår i detta. Att , som möjliggör goda kommunikationer med övriga landet, har stor betydelse för näringslivet i är självklart och för att utvidga turismen och konferensverksamhet m. m. i området är flyget en förutsättning. Enligt vår mening bör därför resultatutjämningssystemet mellan flygplatserna utvidgas och bl. a. tas in i detta, vilket bör med avvisande av regeringens förslag i budgetpropositionen fatta beslut om. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att överföra ytterligare uppgifter till de statliga verk och myndigheter som är lokaliserade till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att vid ny- och omlokaliseringar av statlig verksamhet speciella behov av arbetstillfällen beaktas, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokalisering av och regionala ledning för till , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att Norrlandsstödet utformas och får en nivå så att jordbruket i får en skälig ekonomi, 15 [5. att beslutar att till och landsarkiven Mot. 1985/86 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 1 milj. kr. höjt A474 anslag avseende utveckling av verksamheten vid Svensk arkivinformation i (SVAR), ') [6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för positiv utveckling av verksamheten vid SVAR, ] 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att vid fördelning av anslag för vägbyggande tilldelas den andel som motsvarar länets speciella behov, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om resurser för utveckling av en industrihögskola i , 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att staten inte bör inrätta med kartvårdscentralen i konkurrerande verksamheter, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stöd för utveckling av och forskning om etanolframställning i , 11. att beslutar att skall intas i det s. k. resultatutjämningssystemet. () () 1 1985/86:Kr315.