mot · G902K703 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86:K703 och () Ändring av valsystemet vid kommunala val Det svenska valsystemet tillgodoser om man ser det i ett helhetsperspektiv i allt väsentligt kraven på proportionell rättvisa. Om man summerar erfarenheterna med nu gällande författningsreform framträder dock klart vissa brister i valsystemet. Det gäller bl. a. det förhållandet att mandatfördelningen till kommunfullmäktige sker efter andra regler än vid val till riksdag och landsting. I proposition 1968:27 med förslag till partiell författningsreform anfördes bl. a. följande: Problemen vid utformningen av proportionella valsystem sammanhänger till väsentlig del med att man inte kan driva det rättvisetänkande som varje proportionell metod är uttryck för så långt att andra värden i det politiska livet kommer i fara. En rättvis fördelning av mandaten i folkrepresentationen får inte köpas till priset av ett valsystem som uppmuntrar till partisplittring och därigenom riskerar att förlama handlingskraften hos de demokratiska institutionerna. Demokratins arbetsduglighet är inte mindre viktig än rättvisan i valsystemet. Problemet är hur man skall kunna förse ett proportionellt valsystem med lämpligt utformade spärrar mot småpartier. Vid val till fastnade man för en spärr innebärande att endast partier som fått av rösterna i hela riket skulle få delta i mandatfördelningen. Vid val till är motsvarande spärr . Mandatfördelningen sker liksom vid riksdagsvalet enligt ett system med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat. Vid val till kommunfullmäktige finns inte motsvarande spärregel. Vid en jämförelse med länder som t. ex. m. fl. där stor partisplittring med ofta återkommande politisk handlingsförlamning som följd förekommer kan utan vidare hävdas att småpartispärren i riksdagsvalen varit till stort gagn för den svenska demokratin. Också på landstingsnivån har det inneburit stora fördelar att man i regel kunnat skapa handlingskraftiga majoriteter och sällan varit prisgiven åt enfrågepartier vilkas vågmästarroll knappast tillfört demokratin några nya värden. Detta resonemang är till stora delar också tillämpligt på den kommunala nivån. Det kan förvisso hävdas att den nivå som ligger närmast människorna - kommunfullmäktige - bör kunna ge utrymme för en större mångfald opinioner än vad som förekommer i rikspolitiken, men det torde vara svårt att finna några rimliga skäl till varför olika valsystem skall råda mellan landsting och kommuner. har det också visat sig att ett ganska stort antal småpartier, vilka inte sällan bygger hela sin existens på en enda fråga, fått ett Mot. oproportionerligt stort inflytande över kommunalpolitiken som helhet. del fall har dessa småpartier till och med kommit att spela en avgörande roll för viktiga kommunalpolitiska beslut, vilket långtifrån alltid varit till gagn för kommuninvånarna. Dessutom får valkretsarnas antal och storlek betydelse vid mandatfördelningen i kommunvalen. I stora valkretsar med många mandat blir fördelningen rättvisare, bl. a. kan småpartier med väsentligt lägre väljarandel än erhålla mandat, medan små kretsar med få mandat gynnar de stora partierna. Ett enhetligt valsystem för landstings- och kommunvalen skulle ge väljarna bättre möjligheter att avläsa sin valhandling i redovisat valresultat. föreslog i sitt betänkande SOU 1971:4 Kommunala val - att ett system med utjämningsmandat och småpartispärr skulle införas vid såväl landstings- som kommunfullmäktigevalen. Det är med hänsyn till utvecklingen angeläget att åter aktualisera en synkronisering mellan valsystemen i landsting och kommunfullmäktige. En lämplig anknytning kan vara folkstyrelsekommitténs arbete. Kommittén har redan i tilläggsdirektiv fått i uppdrag att göra en utvärdering och översyn av valsystemet vad gäller småpartispärren till riksdagsvalen. I tilläggsdirektiv till folkstyrelsekommittén - Ju 1984:05 anför föredragande statsråd bl. a.: Kommittén bör därvid överväga åtgärder som stärker parlamentarismen, som ökar möjligheterna att bilda handlingskraftiga regeringar, som ökar den personliga kontakten mellan väljare och valda och som stärker sambandet mellan riks- och kommunalpolitiken. I detta sammanhang kunde det vara lämpligt att också göra en översyn av valsystemet i kommunfullmäktigevalen. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att folkstyrelsekommittén får tilläggsuppdrag att göra en översyn av valsystemet vid kommunala val. () ()