mot · G902Jo601 · 1986-01-17 00:00:00 — och () Ökad forskning om skogsdöd 1985/86 J06OI604 I har miljöfrågorna stått i centrum för den politiska debatten. Intresset för miljöfrågor tycks nu också öka i länder där dessa frågor tidigare inte varit särskilt framträdande i den allmänna debatten. Debatten om miljöförstöringen startar tyvärr ofta alltför sent och ibland först när katastrofen är ett faktum. Nedsmutsningen av miljön, försurningen av mark, sjöar och vattendrag har länge varit känd, men det är först efter larmrapporter om en omfattande skogsdöd som frågan om vad som håller på att hända med vår natur och vad som kan göras fått förnyad aktualitet. Då står man där med otillräckliga kunskaper om orsak och verkan och vet inte hur man skall kunna förhindra t. ex. en fortsatt skogsdöd. Kostnaderna för miljövården, skogs- och miljöforskning kommer i för /87 att uppgå till ca 550 milj. kr. vilket är en ökning med 90 milj. kr. Vi konstaterar med tillfredsställelse att ett femårigt forskningsprogram om skog och miljö dras igång och att målet är att skaffa nya kunskaper om hur man kan skapa ett ekologisk balanserat skogsbruk, om skogsdöden i den industrialiserade världen och om avskogningen och ökenutbredningen i . Enligt vår mening har emellertid den forskning som ägt rum i alltför ringa grad varit inriktad på de problem som skogsbruket har i . Rapporterna om skogsskadorna i bl. a. och de tecken som tyder på att liknande skador börjar uppträda även i understryker ytterligare behovet av en sådan forskning. I undersökningar som redan gjorts har det konstaterats att den skogliga skadebilden är komplicerad och att det finns många frågetecken inför skogsproduktionens villkor i . Vidare kan det slås fast att man i södra delen av landet utnyttjar produktionsmöjligheterna sämre jämfört med genomsnittet för landet. Detta trots de utomordentligt goda skogsmarker som finns i . En av orsakerna härtill torde vara bristande kunskaper om skogarna. Skogsnäringens utveckling är avgörande för vår framtida välfärd. Skogsbruket i har helt naturligt en mindre framträdande plats i näringslivet än i de utpräglade skogslänen i norr. Men också i landets södra delar representerar skogsproduktionen stora värden. En fördel är t. ex. att den finns mycket nära en väl utvecklad förädlingsindustri och goda exporthamnar. Detta kommer bl. a. till uttryck i de höga skogsbruksvärdena i . Av fastighetstaxering framgår att bortemot av skogsbruksvärdet finns i de sju sydligaste länen, trots att där endast finns 1 1 1985186.3 sami. av arealen och av tillväxten. Erfaret skogsfolk och forskare är ganska eniga om att många av skogsproduktionens problem är lokaliserade till . Förutom redan nämnda förorenings- och försurningsproblem finns här skadegörande insekter och svampar, viltbetning och svåra markanvändarintressen. mycket varierande skogliga ståndsortsförhållanden anses dessutom kräva särskild god kunskap vid markbehandling, träslagsval och vid beslut om beståndsvårdsinsatser. Även i andra avseenden skiljer sig skogsbrukets villkor här från dem i norra . av staten och skogsbruket. Det är ett branschforskningsinstitut som bedriver både vetenskaplig och praktisk verksamhet kring bl. a. skogsträdsförädling och skogsgödsling. Staten och skogsbruket tillsätter vardera hälften av styrelsen och ger lika stora bidrag till verksamheten. Därutöver tillförs institutet en del medel från fonder och serviceverksamhet. Institutets centrala förvaltning är lokaliserad till i anslutning till i . Verksamhet förutsätts äga rum i samarbete med skogshögskolan, och andra vetenskapliga institutioner samt med det praktiska skogsbrukets organ. Förädlingsverksamheten är decentraliserad till tre distrikt. Det södra distriktet, försöksstationen Ekebo, är lokaliserad till och . Mot bakgrund av vad som anförts anser vi att i samarbete med ges förutsättning att genom projekt med klar regional inriktning ägna skogsbruket i ett ökat intresse. Vid genomförande av projekt med regional inriktning mot , som vi här förordar, måste den kunskap och erfarenhet som finns samlad vid Ekebo utnyttjas på ett effektivt sätt. Det är också viktigt att organisationen för förmedling av skogsforskningsresultat förstärks. Inom projektens ram bör även skogsbrukets företrädare i genom någon form av samrådsförfarande få medverka vid framtagning av underlag för beslut om forskningens inriktning. slutförda undersökningar visar skador på den sydsvenska skogen av samma omfattning som förekom i . slog forskare larm om tydliga försurningstecken i Söderskog. Både fältbiologer och forskare överraskades av att även en skog med så goda förutsättningar som Söderskog kan hotas av försurning. Man kan därför dra slutsatsen att den tid som står till buds för att undvika en långt gående skogsdöd i är mycket kort. Det är därför mycket viktigt att våra forskningsresurser används på ett effektivt sätt. Situationens allvar motiverar, enligt vår uppfattning, att resurser styrs över mot en ökad forskning av problemen i skogsbruket i . 1985/86 Jo601 Med hänvisning till vad som här anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande behovet av ökad forskning med klar regional inriktning mot skogsbruket i . () () 1985/86 Jo601