mot · G902Ju606 · 1986-01-17 00:00:00 — Privata försäkringar eller ersättning från brottsskadenämnden täcker inte alltid de ekonomiska skadorna och sällan det personliga lidandet. Av grundläggande betydelse slutligen är att det skapas en trygghetskänsla i vårt samhälle så att den enskilda människan inte upplever sig som ett potentiellt brottsoffer och - när brottet verkligen inträffat - som rättssamhällets styvbarn till följd av samhällets ointresse. Enligt uppfattning har det gjorts för litet för att hjälpa brottsoffren. Vid en internationell jämförelse kan konstateras att brottsoffrens situation i uppmärksammats i uppseendeväckande liten utsträckning. Detta gäller inte minst i fråga om vetenskaplig forskning i ämnet victimologi. Det behövs mera målmedvetna och samordnade insatser i detta syfte framöver. De åtgärder som kan vidtas kan vara av praktisk karaktär, men också sociala åtgärder och psykosociala insatser kan vara nödvändiga. Vid sidan härav behövs också åtgärder för att stärka brottsoffrens ställning som målsägande och i rättssystemet i allmänhet. kartlägger behoven på detta område och hur de kan tänkas bli tillgodosedda. Så snart rådets rapport är klar bör regeringen vidta åtgärder för att kunna presentera ett samlat åtgärdsprogram. De kriminella - de avsidestagna Vardagsbrottsligheten har alltid ett brottsoffer. Den som blir bestulen, rånad, våldtagen eller misshandlad. Offren blir skadade, skrämda och far illa. Men också bakom brottslingen finns en människa. En som oftast tillhör vad kallar det glömda . Den kriminella som stjäl, rånar, våldtar eller slår är svag i social mening. Utslagen av droger och missbruk, föraktad av alla utom sin kriminella umgängeskrets, fylld av dåligt självförtroende och ofta hatiskt inställd till den del av samhället mot vilket brottet begås. De kriminella är avsidestagna. Det är oacceptabelt att det finns tillgång till narkotika på fängelserna. Förutom de fysiska skadeverkningarna som internerna utsätter sig för genom ett missbruk tvingas de ofta skuldsätta sig för att få tag på knark. Enda möjligheten att betala dessa skulder när de återfår friheten är att begå nya brott. Drogmissbruket på fängelserna leder därmed till en kretsgång mellan brott och nya straff. Tillförseln av narkotika på fängelserna måste brytas. Intresset av detta är så starkt att vi måste acceptera kontrollåtgärder både vad avser internerna och besökare som i andra sammanhang upplevs som integritetskränkande. Vi kommer aldrig att vinna kampen mot knarket i samhället om vi inte klarar av att hålla fängelserna drogfria. Vi behandlar denna fråga närmare i vår motion med förslag till åtgärder mot narkotikamissbruket. När en intern lämnar fängelset är han eller hon en utsatt person. utan social förankring, missaktad, skuldsatt. Risken för återfall är därför mycket stor. För att förhindra detta och hjälpa vederbörande måste samhället ställa upp med hjälp men ställa krav. Beslutet att bryta ett brottsligt beteende kan bara den enskilde själv fatta. Vad samhället kan och måste göra är att skapa förutsättningar för att ett sådant beslut skall kunna bli positivt och möjligt att förverkliga. För varje tidigare kriminell som kan omvändas gör samhället en stor vinst. Kriminalvården tycks ha halkat in i en ofruktbar slentrian. Ingen finner det vara av intresse att föra en diskussion om vad som händer på detta område. fortsätter brottsligheten att öka. vill medverka till att förbättra kriminalvården och ge ökat stöd till internerna när de lämnar fängelserna. Vi tror att det behövs ett nytänkande kring detta arbete. Fler krafter måste utnyttjas, ideella organisationer, kyrkorna och privata initiativ måste ges möjlighet att i större utsträckning än vara med i arbetet för att förbättra eftervården och att pressa tillbaka återfallsbrottsligheten. Som ett led i detta arbete bör en försöksverksamhet med samhällstjänst prövas som ett alternativ till fängelsestraff. Samhällstjänsten innebär att den kriminelle döms att utföra arbete som i första hand tillhandahålls av kyrkliga och ideella organisationer. Ekonomiska konsekvenser av våra förslag Vi har i det föregående bl. a. yrkat att skall besluta att återgå till de regler beträffande åtalsunderlåtelse som gällde före , att straffet för stöld skall skärpas, att halvtidsfrigivningen skall avskaffas samt framfört uppfattningen att rättsväsendet i större utsträckning än måste ägna resurserna åt vardagsbrottsligheten. Som en konsekvens av dessa yrkanden har i en särskild motion till detta yrkat att anslagen till polisen, domstolsväsendet och kriminalvården skall totalt öka med 20 milj. kr. i förhållande till regeringens budgetförslag. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi 1. att beslutar att med ändring av 20 kap. 7 § och 23 kap. 4 a § samt 1, 4 och 5 §§ i lagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare beträffande åtalsunderlåtelse återgå till den ordning som gällde före , [2. att beslutar att hos regeringen begära en lag om omvänd generalklausul i enlighet med vad sorn anförts i motionen,1] [3. att beslutar att lagen mot skatteflykt skall avskaffas,1] [4. att beslutar att hos regeringen begära en översyn av förbudet mot retroaktiv lag om skatt eller statlig avgift i enlighet med vad som anförts i motionen,2] 1 1985/86:Sk706 2 1985/86:K211 [5. att beslutar att hos regeringen begära ett förslag till enhetlig definition av begreppen arbetsgivare och arbetstagare i enlighet med vad som anförts i motionen,3] 6. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad vi i motionen anfört angående kampen mot ekonomisk brottslighet, [7. att beslutar att hos regeringen begära en utredning angående utökade möjligheter till domstolsprövning av förvaltningsbeslut samt förutsättningarna att införa en möjlighet för enskilda att föra rättsbesvär,2] [8. att beslutar att hos regeringen begära en översyn av reglerna om stats- och kommunaltjänstemäns straff- och disciplinansvar,2] [9. att beslutar att hos regeringen begära en utredning av möjligheterna att införa sanktioner mot ledamöter av beslutande kommunala församlingar,2] [10. att beslutar att hos regeringen begära ett förslag till förbättrade möjligheter för enskilda att få ersättning av det allmänna för skada som den enskilde lidit på grund av felaktig myndighetsutövning,4] 11. att beslutar att 8 kap. 4 § skall ges den lydelse vi förordat i motionen, 12. att beslutar att med ändring av nuvarande regler återgå till tidigare ordning med villkorlig frigivning från fängelse efter två tredjedelar av strafftiden, 13. att beslutar att hos regeringen begära ett samlat program i syfte att stärka brottsoffrens ställning, 14. att beslutar att hos regeringen begära ett förslag till försöksverksamhet med samhällstjänst som alternativ till fängelsestraff. () () () () () () 2 1985/86: K211 3 1985/86:Sf226 4 1985/86:L213