mot · G902413 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:413 och () Riktlinjer för industripolitiken på rymdområdet, m. m. 1985/86:127) Rymden är kanske det område inom vilket de största teknologiska framstegen gjorts under . har, efter en trög start, börjat inhämta supermakternas teknologiförsprång. Ett ambitiöst nationellt rymdprogram hade för flertalet västeuropeiska länder blivit mycket kostsamt. Följaktligen valde man en samarbetsstrategi. 1964 bildades (numera ) med uppgift att för fredliga ändamål främja ett västeuropeiskt samarbete inom rymdforskning och rymdteknik. Programmet omfattar dels en obligatorisk del bestående av ett bas- och vetenskapligt program, dels olika frivilliga tilläggsprogram. Den obligatoriska verksamheten finansieras genom att resp. medlemsland bidrar med ett anslag i proportion till sin bruttonationalprodukt. uppgår andel i det obligatoriska programmet till av den obligatoriska delen av ESA:s budget. Då vår andel i de frivilliga programmen är betydligt lägre, hamnar vårt bidrag till ESA:s totala budget på . Medlemskapet i har givit tillgång till ny teknik, ny metodik och nya forskningsresultat av stor betydelse för industrin. Spin off-effekterna har ökat den tekniska kompetensen inom högskolor och näringsliv, vilket lagt grunden för en konkurrenskraftig inhemsk rymdindustri. rymdsatsningar var ytterst försiktiga. 1972 började man dock bygga upp en organisation för rymdfrågor för att möjliggöra ett aktivare deltagande i det europeiska rymdsamarbetet. 1975 gick vi med i , men det dröjde innan de industripolitiska insatserna började få någon kaliber. beslutade om en tredubbling av statsmakternas stöd till den nationella rymdverksamheten. Beslutet lade grunden för vårt nuvarande kunnande och framstår som en både intressant och trovärdig partner i rymdsammanhang. Den nationella rymdverksamheten har således givit resultat. Exempel härpå är , Tele-X och fjärranalyssatelliten . Rymdtekniken har härmed trätt in i sin kommersiella fas, vilket skapat nya svenska exportmöjligheter. har som konvention att varje enskilt medlemsland erhåller industri beställningar i proportion till sina bidrag till organisationen. För närvaran- Mot. 1985/86:413 de är det framför allt tre svenska företag som utvecklat en god kompetens inom rymdtekniken Space, Flygmotor och . Dessa företag har med framgång deltagit i en rad större projekt. Värdet av leveranserna av högteknologiska rymdprodukter från dessa tre företag uppgick, , till 220 milj. kr. Skulle besluta att minska anslagen till , är risken stor att organisationens industribeställningar från framför allt dessa tre företag minskar. Det är även av regionalpolitiska skäl viktigt att stärker sin position i . beslöt /ESRO att anlägga en raketuppsändningsbas () i . Trots att 1972 lade ned sitt sondraketprogram, har anläggningen och aktiviteterna vid vuxit i omfattning. (gjorda investeringar i Kirunaområdet motsvarar 500 milj. kr., varav merparten kommit från .) I ett område som är hårt drabbat av arbetslöshet har därmed ca 140 arbetstillfällen skapats. har planer på en fortsatt utbyggnad av i samband med fjärranalyssatelliten och Columbusprogrammet. En förutsättning för att investeringarna skall komma till godo är givetvis att deltar i dessa projekt. Vid i fattades beslut om den framtida rymdverksamheten. Stommen i det nya programmet utgörs av tre stora basprojekt, 5, och . För att möjliggöra satsningen beslöt man att öka ESA:s budget med . Detta innebär visserligen en höjning av anslagen till de obligatoriska programmen, men de stora satsningarna faller dock på de nya tillämpningsprogrammen. Skulle ställa sig utanför det planerade samarbetet riskerar vi att förlora i trovärdighet som partner i rymdsammanhang. Intresset för rymdteknologi tycks ha ökat i . Vid ingången av 1987 kommer såväl som att bli medlemmar av som troligen erhåller ett associerat medlemskap. Huvudmotivet för dessa länder synes vara en rädsla att ställas utanför den högteknologiska utvecklingen. nöjer sig med ett mycket blygsamt deltagande, och tävlar vi med om jumboplatsen vad beträffar bidrag till (i procent av BNP). I proposition 1985/86:127 (om riktlinjer för industripolitiken på rymdområdet m. föreslås att 175 milj. kr. anslås till europeiskt rymdsamarbete, vilket innebär att bidrag till (i procent av organisationens totala budget) minskar till . För att skapa goda förutsättningar för svensk rymdindustri att följa med i den högteknologiska utvecklingen måste deltagande i ESA-samar har som industrination och välfärdssamhälle inte råd att hamna på efterkälken inom detta teknikområde. För att möjliggöra ett svenskt deltagande i flertalet av ESA:s frivilliga projekt begärde DFR i sin anslagsframställan för /87 224,8 milj. kr. Vi anser att DFR:s begäran är välgrundad och rimlig. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att öka anslaget F 4 (Europeiskt rymdsamarbete m. med 49,8 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag.