ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902ub532 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub532 m. fl. (c) Förstärkning av de norrländska högskoleenheternas utrustning I årets budgetproposition omnämns utbildningens och forskningens stora betydelse för den tekniska och industriella utvecklingen och att utbildning och forskning därmed kan betraktas som nyckelfaktorer i regionalpolitiken. Föregående år har anvisat medel, bl. a. för en satsning vid på det biotekniska området, till datateknisk forskning vid högskolan i och till rymdteknologisk forskning vid geofysiska institut. Vissa smärre insatser har också gjorts för teknikspridningsverksamhet. För att forskningen skall kunna motsvara samhällets stora förväntningar måste universitet och högskolor ges tillräckliga resurser inte bara för satsningar på nya tillämpningsområden utan även för att redan pågående grundforskning och tillämpad forskning skall kunna ges acceptabla betingelser. är utrustningssituationen inom högskolan bekymmersam. I samhällsdebatten har speciellt de tekniska högskolornas prekära situation uppmärksammats. I årets budgetproposition anvisas också som en engångssatsning en förstärkning av utrustningen inom civilingenjörsutbildningen med 39 milj. kr. Men denna besvärliga situation finns inom hela högskoleområdet. Enligt en av UHÄ tillsatt utredning om lokalkostnaderna inom högskolan (LPSH 84) uppgår det totala värdet av högskolans utrustning till ca . Med en avskrivningstid av , som ju i många fall är orealistiskt lång, skulle återanskaffningsbehovet inom den svenska högskolan uppgå till ca 300 milj. kr. Som exempel kan nämnas att institutionerna vid har ett årligt återanskaffningsbehov av ca 35 milj. kr. Av denna summa utgör det av högprioriterade behovet 8 milj. kr. får inga medel alls för återanskaffning av utrustning. De medel för utrustning som anvisas högskolan via den s. k. UHÄ-ramen används numera till största del för nyanskaffning av utrustning. Genom beslutet om införande av förnyelsefonder hoppas regeringen att medel från näringslivet skall kunna bidra till att finansiera högre utbildning och forskning. En av och högskolan i gjord undersökning visar att andelen FoU-medel i är avsevärt mindre än i övriga . Att göra de norrländska högskoleenheterna beroende av medel ur förnyelsefonderna för att klara finansieringen av deras verksamhet skulle innebära att högskolorna med stor sannolikhet skulle få betydligt 1985/86 Ub532 1. att som en engångsåtgärd beslutar att avsätta 15 milj. kr. för ersättningsanskaffning till de norrländska högskoleenheterna, 2. att hos regeringen begär att universitets- och högskoleämbetet får i uppdrag att besluta om dessa medels fördelning. P. O. () . Åsling (c) () () sämre förutsättningar än högskolorna i andra delar av landet, som har en betydligt mer utvecklad näringsstruktur. Att acceptera en sådan utveckling för de norrländska högskolorna vore att ansluta sig till en omvänd regionalpolitik där missgynnas.
mot · G902ub534 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub534 m. fl. (s) Utbildning i förvaltning och drift av vissa fastigheter och fritidsanläggningar Drift och underhåll av fastigheter kostar mycket pengar, likaså drift och förvaltning av idrotts- och fritids-/friluftsanläggningar. De stora kostnaderna för drift, underhåll och förvaltning av fastigheter och anläggningar gör kravet på kvalificerad utbildning av personal mycket angeläget. En mer kvalificerad utbildning för fastighetsskötsel i syfte att nedbringa kostnaderna för driften av fastigheterna är mycket angelägen. När det gäller idrotts- och fritids-/friluftsanläggningar anser vi att förvaltning och driftsutveckling kräver både en särskild grundutbildning och en vidareutbildning. En sådan utbildning skulle leda till en kvalificerad yrkeskunskap och utgöra en bas för en helhetssyn på fritidslivet i utveckling. Nyttjaren av dessa anläggningar kommer säkerligen att vara en aktiv part och kommer att ställa särskilda krav också på den inre sociala miljön. Omsorgen om den inre sociala miljön i anläggningarna kan komma att likställas med behovet av underhåll av byggnader och övrigt som tillhör idrotts- och fritids-/friluftsanläggningar. Kravet på anläggningsförvaltare blir därför sannolikt att dessa måste ha utbildning för att kunna tillvarata nyttjarnas erfarenheter, synpunkter, kunskaper och önskemål. Utbildning i förvaltning och driftsutbildning för idrotts- och fritids/friluftsanläggningar bör riktas till ungdomsstuderande samt till yrkesverksamma inom branschen som behöver vidareutbildning. Den här skisserade utbildningen i vad gäller högskoleutbildningen borde med största fördel kunna förläggas till högskolan i . Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av kvalificerad utbildning av förvaltnings- och driftspersonal enligt de riktlinjer som angivits i motionen. () () () () ()
mot · G902ub536 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub536 och () Livsmedelsteknisk utbildning vid högskolan i kamp för att bedriva undervisning i små enheter, särskilt på grundskoleområdet, blir allt viktigare när årskullarna nu minskar. Annars kan kraven på nedläggning av mindre skolenheter ytterligare öka. De försämrade statsbidragen till lärarlöner är illavarslande när det gäller att slå vakt om mindre skolenheter. När det gäller den gymnasiala utbildningen har denna inte i tillräcklig grad anpassats till ett förändrat utbildningsbehov. Detta har medfört brist på arbetskraft med rätt utbildning som andra gått arbetslösa. Bättre kontakt och samverkan mellan skola och arbetsliv måste eftersträvas. Länets högskola är viktig för möjlighet till högre studier. Möjligheter till fortsatt lärarutbildning i i klasserna 1-7 när den första intagningen till den nya lärarutbildningen äger rum 1988 har förordats av UHÄ. Det är vidare angeläget att övrig nuvarande utbildning, såväl linjeutbildning som enstaka kurser, ges förutsättningar att fortsätta. Högskolan har det minsta anslaget till enstaka kurser liksom till ekonomilinjens basblock. Just högskolans decentraliserade struktur och möjligheter till distansundervisning är av stort värde för många som vill studera. Med tanke på länets näringslivsinriktning med en stor livsmedelsindustri bör inrättandet av en livsmedelsteknisk utbildning på högskolenivå ges hög prioritet. Många ungdomar i länet skulle därigenom beredas utbildning och arbete. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att uttalar sig för att livsmedelsteknisk utbildning inrättas vid högskolan i .
mot · G902ub537 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub537 m. fl. (vpk) Statligt huvudmannaskap för högskolans vårdyrkesutbildningar beslöt att vissa vårdyrkesutbildningar skulle föras över till högskolan. En särskild kommitté utredde frågan om huvudmannaskapet och förordade för de medellånga vårdyrkesutbildningarna ett statligt huvudmannaskap. fattade emellertid beslut om fortsatt kommunalt huvudmannaskap. Frågan har återigen aktualiserats då en särskild utredare tillsattes för att se över huvudmannaskapet för sjukgymnastutbildningen i och . () förordar bestämt statligt huvudmannaskap för högskolans vårdyrkesutbildningar. Vi delar SFS:s uppfattning. All utbildning skall vara likvärdig. Därför bör den framtida arbetsgivaren ej vara huvudman för utbildningen. Risken finns också att lokala och tillfälliga resurser och behov kan komma att styra utbildningen. Det är vidare viktigt att en god forskningsanknytning garanteras. Det sker bäst inom ramen för den statliga högskolan. Det är också väsentligt att de studerande är representerade på alla beslutsnivåer. Inom den statliga högskoleutbildningen är de studerandes - och även de anställdas - inflytande garanterat inom högskolestyrelserna. Av dessa skäl förordar vi alltså ett statligt huvudmannaskap för samtliga vårdyrkesutbildningar inom högskolan. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om statligt huvudmannaskap för vårdyrkesutbildningarna inom högskolan. (vpk) (vpk)
mot · G902ub538 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub538 m. fl. Påbyggnadsutbildning för vissa sjuksköterskor inom långvården Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:So223 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande behovet av påbyggnadsutbildning av sjuksköterskor inom somatisk långvårdssjukvård. () () () () () ()
mot · G902ub539 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub539 m. fl. (s) Lokaler för forskarby i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:T287 föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av lokaler för forskarby i anslutning till högskolan i . () ()
mot · G902ub540 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub540 och () Kungl, lokalbehov Kungl, (KB) lokalfråga har varit brännande aktuell och lösningen av frågan tycks dröja. Undertecknade hade tillfälle att besöka och träffa både ledningen för och de fackliga organisationernas representanter. Genomgång av lokalerna och kontakterna med dem gav en entydig bild av läget. Lokaler för besökare är trånga och otidsenliga och magasinsutrymmet i huvudbyggnaden har utnyttjats till bristningsgränsen. Personalens arbetsmiljö i den uppförda huvudbyggnaden i uppvisar utomordentligt stora brister, vilket också upprepade gånger påtalats av yrkesinspektionen. Det bör nämnas att KB har provisoriska lokaler på två ställen i utanför huvudbyggnaden. Dessutom har stora delar av även mycket efterfrågat material måst placeras i statens biblioteksdepå i . När det gäller planer för tillbyggnaden har följande hänt: överlämnade till utbildningsministern s. k. programskisser avseende om- och tillbyggnad av KB:s nuvarande lokaler. anmodade att pröva om KB:s lokalbehov kan tillgodoses på annat sätt, t. ex. genom utnyttjande av lediga lokaler i närheten. Vår uppfattning är att KB:s lokalbehov är sådant att det inte kan tillgodoses genom kortsiktiga provisorier och nödlösningar. Sammanhållna lokaler enligt programskisser skulle innebära oförändrade driftskostnader för myndigheten, behålla och förbättra servicen för allmänheten och ge tidsenliga arbetslokaler för de anställda. Dessutom skulle man inte löpa risken att ovärderligt material skulle ta skada vid transporter. Vi anser att är en riksfråga. KB är landets nationalbibliotek och har en central roll när det gäller bevarande av den tryckta litteratur som framställs i . samlingar är enastående och dokumenterar alla sidor av vårt samhälle och dess utveckling. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder i syfte att lösa lokalbehovet för kungl, och att regeringen för redovisar sin syn på frågan. () () 1985/86 Ub540
mot · G902ub542 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub542 m. fl. (m, s, fp, c) Utbildningsplatserna vid i begärde i sin anslagsframställning /87 att få omvandla fyra utbildningsplatser på musiklärarlinjen till bl. a. en påbyggnadslinje i musikterapi (enstaka kurs). Regeringen har inte accepterat detta förslag utan har i stället överfört de fyra platserna till musiklärarutbildningen vid högskolan i . För innebär denna överföring en resursminskning på närmare 1 milj. kr. (musiklärarutbildningen är fyraårig), som i sin tur allvarligt hämmar skolans utvecklingsinitiativ och nytänkande på det musikpedagogiska området. har föreslagit att få byta ut fyra nybörjarplatser till grundutbildningen mot en förhöjd kvalitet av musiklärarlinjens verksamhet totalt sett. Att få utveckla en påbyggnadslinje i musikterapi och i anslutning till denna en forskningsverksamhet är en praktisk och resursvänlig väg helt i enlighet med givna intentioner. Regeringens förslag att minska resurser innebär i praktiken ett reellt hot mot det uppbyggnadsarbete som påbörjats i form av bl. a. tvärvetenskapliga studier av musikens verkningar. förslag till omprioritering inom befintliga ramar avses bliett första konkret steg på väg mot forskning och forskarutbildning i egentlig mening inom ett område som är jungfruligt i landet. Regeringens förslag är därför ett hårt slag mot en högskola som saknar fasta forskningsresurser, men som har ambitionen att bygga upp sådana. Hänsyn har tagits till såväl arbetsmarknadsbehov och efterfrågan av utbildning i musikterapi som inomvetenskapliga utvecklingsbehov. Etablerandet av en sektorsanknuten påbyggnadslinje i musikterapi skulle öka möjligheterna till en samordnad och långsiktig planering av grundutbildningens och forskningsuppbyggnadens kvalitativa utveckling. Vi anser det vara av avgörande betydelse att kan erbjuda en så rikt differentierad utbildning som möjligt som svarar mot konkret uttryckta samhällsbehov. Utbildningen i musikterapi är ett exempel på en väl dokumenterad angelägenhet av detta slag och ett ansett bristområde. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att i får omvandla fyra utbildningsplatser på musiklärarlinjen till bl. a. en påbyggnadslinje i musikterapi. () () 1985/86 Ub542
mot · G902ub543 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub543 och () Förbättrad utbildning i miljövård vid de tekniska högskolorna 1985/86 Ub543550 Miljövården har accepterats som en väsentlig och nödvändig del av det moderna industrisamhället. Teknikern spelar i detta sammanhang en viktig roll: god yttre miljö i ett industrisamhälle kräver en miljöriktig utformning av den industriella verksamheten och det är teknikerna som utformar den. Detta gäller i synnerhet civilingenjören som ofta deltar i beslut om industriell verksamhets tillblivelse och utformning. Civilingenjören måste därför vara medveten om miljöaspekternas betydelse i det industriella samhället. Förutsättningarna för denna medvetenhet är dålig: utbildningen i miljövård vid rikets tekniska högskolor är rudimentär och dess kvalitet blir lidande av att miljövårdsämnet dels har små resurser för ämnesmässig utveckling, dels bristfällig forskningsanknytning. Det stora flertalet teknologer genomgår civilingenjörsutbildningen utan att komma i närmare kontakt med miljövårdsfrågor. I detta sammanhang kan påpekas att naturresurs- och miljökommittén i sitt betänkande (SOU 1983:56) kraftigt poängterar behovet av undervisning inom miljövårdsområdet i civilingenjörsutbildningen. Likartade synpunkter rörande behov av utbildning om kemiska risker framförs av kemikommissionen i Kunskap för kemikaliekontroll. Vidare har uppmärksammat behoven och diskuterade tänkbara åtgärder vid ett heldagsseminarium om miljövårdsutbildningen vid de tekniska högskolorna på IVA . För att råda bot på de allvarliga bristerna föreslår vi följande förbättringar: Alla utbildningslinjer inför obligatorisk miljövårdsundervisning omfattande ca 35 poäng, som ger grundläggande kunskaper om bl. a. naturförutsättningar, miljöeffektsproblematik och miljövårdsteknik. Miljövårdsaspekterna integreras i alla teknikämnen. Ledningen och organisationen av miljövårdsutbildningen vid de tekniska högskolorna förstärks och erforderliga personella resurser ställs till institutionernas förfogande. Dessa förutsättningar måste uppfyllas om vi skall kunna nå målet tekniker med bättre kunskaper om teknikens miljöeffekter och vilka möjligheter som finns för att förebygga/minska effekterna på den yttre miljön och människans hälsa till följd av bl. a. den tekniska utvecklingen. 1 1985186.3 sami. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om förbättring av utbildningen i miljövård vid de tekniska högskolorna. () () 1985/86 Ub543
mot · G902ub544 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub544 m. fl. (vpk) Ett investeringsprogram för högskolan En av de viktigaste grundvalarna för en god samhällsutveckling är befolkningens samlade utbildningsnivå. Offensiva satsningar för att bygga ut utbildningsväsendet är av största betydelse för vårt lands utveckling och hela framtid. har högskoleenheterna i sina verksamhetsberättelser betonat problemet med en försämrad utrustningsstandard. Inom vissa områden är avskrivningstiden alltför lång för att standarden skall kunna upprätthållas. De statliga anslagen täcker inte på långt när behoven. minskade de i reala termer. Den snabba datoriseringen har högskolan inte riktigt klarat, vilket framgår av UHÄ:s verksamhetsberättelse. synes det vara grundutbildningen som har svårast att hålla utrustningsstandarden. Forskningen klarar sig bättre, bl. a. genom bidrag från ett flertal olika fonder. kommunisterna efterlyser en mer långsiktig planering av högskolans utrustningsanskaffning. Tillfälliga anslag kan medföra att enheterna hamnar på en utrustningsnivå som de sedan inte klarar att upprätthålla. Vi menar att statsmakterna bör arbeta med femåriga investeringsprogram för utveckling och anskaffning av pedagogisk och vetenskaplig utrustning. UHÄ och FRN bör ges i uppdrag att planera för återkommande femårsprogram Programmen bör ha som allmän inriktning att prioritera svensk produktion. Det skulle kunna få positiva effekter dels i fråga om sysselsättningen, dels i fråga om främjandet av vårt nationella oberoende. Programmet för den närmaste femårsperioden bör ges en omfattning om utöver UHÄ- och FRN-ramarna. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett femårigt investeringsprogram för utrustning i högskolan, 1 * 1985186.3 sami. 2. att för nämnda ändamål anvisar . 1985/86 /87. (vpk) (vpk)
mot · G902ub545 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub545 m. fl. (s) Förskollärarutbildningen i västra Flera av kommunerna i , framför allt och , har mycket ambitiösa program för utbyggnaden av barnomsorgen. har exempelvis full behovstäckning i betydelsen att alla föräldrar som arbetar eller studerar och vill ha plats för sina barn i den kommunala barnomsorgen får detta. Trots detta finns det kvarstående problem i vad gäller barnomsorgen i området. har liksom flera andra kommuner satsat på en förhållandevis stor andel familjedaghem, av det totala antalet platser, för att snabbt nå målet: full behovstäckning. Av flera skäl, nämligen att många föräldrar efterfrågar daghems- i stället för familjedaghemsplats men också beroende på allt större svårigheter att rekrytera dagbarnvårdare, har flera kommuner i sina barnomsorgsplaner lagt fast att en övergång till ett större andel daghemsplatser skall ske. Då uppstår nästa problem. Trots att den sista kullen studerande utexamineras från förskollärar- och fritidspedagogutbildningen i först , har redan flera kommuner högst akuta rekryteringsproblem när det gäller förskollärare. Bland de orsaker som förs fram från ansvariga politiker och tjänstemän inom det sociala området kan nämnas: Rekryteringen av studerande till förskollärarutbildningen är mycket lokal eller i varje fall regional. På grund av svårigheter för två makar att båda få arbete i är möjligheten att rekrytera utbildade förskollärare från närmast obefintlig. Vi är medvetna om att det möjligen är för tidigt att helt kunna överblicka konsekvenserna av nedläggningen av förskollärarutbildningen i , men allt tyder på att detta kommer att försvåra och fördröja den utbyggnad och omstrukturering av barnomsorgsverksamheten som lagt fast resp. kommunerna planerat. En möjlig väg att behålla handlingsfriheten skulle kunna vara att antalet klasser på förskollärarutbildningen vid i ökades med förslagsvis en och att denna utlokaliserades till . På detta sätt skulle statsmakternas vilja att skapa förutsättningar för en fortsatt satsning på barnomsorgsutbyggnaden i regionen understrykas. Med stöd av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sagts beträffande möjligheterna att behålla handlingsfriheten i vad gäller förskollärarutbildningen i . () () 1985/86 Ub545
mot · G902ub548 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Ub548 och (vpk) En scenskola i Amatörteatern växer i . a. har flera arbetarspel med mycket genomarbetade föreställningar framförts. Som en följd av detta ökar både teaterintresset och kravet på scenutbildning. har t. ex. högklassig utbildning inom jordbruk och vård. Dessutom finns den tekniska högskolan i . Men det behövs också utbildningar inom den kulturella sektorn. Tiden är mogen för en scenskola i . Det kan betecknas som en riksangelägenhet att också utbildningar finns i olika delar av landet. Den lämpligaste platsen för en lokalisering av en scenskola till norra är både av kulturella och av regionalpolitiska skäl. En scenskola behövs i för att: Ingen scenskola finns norr om . Alla scenskolor ligger i , och . ungdom har bättre kunskap om människors livsbetingelser i landets ytterområden än storstadsungdom. Eftersom teater är att gestalta kan ingen bättre gestalta norrlänningarnas situation än norrlänningarna själva. ungdomar vill inte alltid och borde inte heller alltid behöva flytta söderut. Med en scenskola i skulle flera norrlänningar ges möjlighet att utbilda sig inom teatern. Handels- och kulturförbindelser betyder mycket för fredlig samexistens. En scenskola i skulle kunna utvecklas till ett kulturellt samarbetsprojekt på . Eventuellt skulle en samisk linje kunna inrättas. Eftersom gränsar till både och vore länet en lämplig plats för . Kulturen kommer att få ökad betydelse . Vi måste vara rustade för att möta en förkortad arbetstid och medverka till en meningsfull fritid. har ett gott anseende inom svensk teater. Norrbottensteatern var den första regionteatern i . Den har varit en spjutspets för nya arbetsformer inom teaterområdet. har tillstyrkt en motion med likalydande innehåll som i denna motion. Citat från landstingshandlingarna: Den högre sceniska utbildningen är en del av högskoleväsendet och därmed preliminärt en statlig angelägenhet. En scenskola i skulle framför allt komma att rekrytera ungdomar från de norra delarna av landet. Ett samarbete med och Nordfinland skulle innebära ett vidgat rekryteringsområde. I de fem Norrlandslänen finns fyra fasta talteatrar. I finns två och i Nordfinland finns tre fasta teatrar. finns tre fasta samiska teatergrupper och ett amatörteaterliv. I inget av länderna finns en scenskola i de nordliga länen. I ligger den nordligaste skolan i . En scenskola i skulle utan tvekan göra det mera naturligt för ungdomar från området att välja ett sceniskt yrke. Detta skulle underlätta rekryteringen och ge teatrarna stabilare ensembler. Det finns också ett stort behov av kurser och vidareutbildning för människor engagerade i amatörteaterverksamhet. Även för lärare i grund- och gymnasieskolan finns behov av grund- och fortbildning i drama. Detta skulle en scenskola i kunna erbjuda med inriktning på rekrytering från hela . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för inrättande av en scenskola i . (vpk) (vpk) 1985/86 Ub548