mot · G902ub572 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub572 m. fl. (fp) En superdator vid Vad är en superdator? En superdator är det snabbaste och mest kraftfulla datorsystem som finns tillgängligt . Karakteristiskt för en superdator är att den är uppbyggd med den modernaste teknologin både i vad gäller hårdvara och arkitektur den har mycket stora internminnen den är ansluten till en värddator som föder den med data och som hanterar in- och utmatning. Värddatorn är ofta en kraftfull minidator av typ VAX eller en stordator av typ CYBER den har flera parallella processorer, vilket innebär att den kan göra flera saker den har, förutom den bästa konventionella beräkningstekniken, en speciell beräkningsteknik som kallas vektorprocessing. Ju mer den tekniken kan utnyttjas, desto kortare programtid krävs det. En superdator av dagens generation motsvarar i kapacitet ungefär 2 000 VAX 11-780 som är en mycket kraftfull minidator, vanlig i forskningssammanhang. En annan jämförelse är att det antal beräkningar en superdator maximalt kan göra på 1 sekund skulle ta en normal persondator (, ) att utföra (om problemet var möjligt att hantera på en persondator). Utvecklingen går mycket fort och man beräknar att nästa generations superdatorer kommer att ha en kapacitet motsvarande ungefär 15 000 VAX 11-780. De dominerande superdatorerna är (1 och X-MP) och CYBER 205 men det finns andra märken som Denelcor och tre japanska superdatorer. Varför behöver man en superdator? Det finns problem som är så komplexa och beror av så många faktorer att en konventionell dator antingen inte kan hantera hela problemet på en gång eller att problemet ej kan slutföras inom rimlig tid. Det mest vardagsnära exemplet är väl väderleksförutsägelser som dels beror på en mängd faktorer, dels måste kunna slutföras innan vädret har varit. Här används superdatorer. Ett annat exempel är miljön som beror av luft- och vattenrörelser, klimat, utsläpp både inom och utom landet, naturliga kemiska förlopp, samspel mellan djur och växter, människans påverkan m.m. Vissa komplicerade problem kan behandlas på konventionella datorer genom att man gör förenklade modeller av verkligheten, genom listig programmering eller genom uppdelning av problemet i delproblem. Många av dessa problem kräver ej superdator, men skulle kunna lösas snabbare och säkrare med superdator. Detta är viktigt t. ex. vid hållfasthetsberäkningar vid tillverkning av flygplan, bilar, broar m. m. där det gäller att till minimala materiel- och konstruktionskostnader få maximal säkerhet. Vid framtida konstruktionsarbete kan också mycket tid vinnas genom att utnyttja tredimensionell bildbehandling, vilket kräver superdatorer, och simulering av olika händelseförlopp. Simuleringar av olika förlopp blir viktigare och viktigare inom olika områden, och här kommer superdatorns snabbhet och enorma minneskapacitet helt till sin rätt. Man räknar med att med superdatorns hjälp kunna modellera molekyler innehållande 10 000-tals atomer för att med simuleringar kunna studera hur olika molekyler samverkar med varandra; t. ex. kan man med denna teknik studera hur olika läkemedel påverkar arvsmassan (DNA). Detta kan ge säkrare och bättre läkemedel . På en modern avancerad stordator kan man simulera vissa minnesfunktioner i hjärnan, motsvarande 1 000 x 1 000 hjärnceller. En sådan simulering tar . Nästa steg, en simulering motsvarande 10 000 x 10 000 hjärnceller, klarar ej denna avancerade stordator. Önskemålet, för att få bra jämförelser med hjärnan, är att kunna göra simuleringen över 1 000 000 x 1 000 000 hjärnceller. Här kan nämnas att biologerna vid ett universitet i efter att ha börjat använda en superdator kunde bestämma ett enkelt grönsaksvirus struktur i stället för med en konventionell dator. Superdatorer kan med framgång användas vid prospektering av olja och tillsammans med moderna seismiska metoder. Dessutom kan superdatorn användas för att analysera de enorma datamängder som producerats under tidigare undersökningar, i form av olika mätserier, för att finna fyndigheter som tidigare ej var brytvärda, och för att bättre kartlägga befintliga tillgångar på olja och malm. Exempel på olika användningsområden för en superdator Minnesforskning m. m. En superdator måste anslutas till ett väl fungerande kommunikationsnät med tillräcklig överföringshastighet, då användare över hela måste kunna nå superdatorn. Undersökningar och diskussioner med i har visat att är helt jämförbart med övriga vad gäller datakommunikation både i kommunikationskostnader och överföringskapacitet. Beredskap finns dessutom för förbättring av kommunikationsnätet. Efterfrågan och behov av superdatorer har ökat speciellt i och . I satsas det nu enorma summor på uppbyggnad av 4 superdatorcentra i landet. Till dessa centra är ett stort antal universitet anslutna och en förbättring och utbyggnad av befintliga kommunikationsnät planeras. Industrin har visat stort intresse för denna satsning. Kostnader m. m. En superdator kostar inkl. installationer 50-100 milj. kr. I finns följande superdatorer: 1 (vid i ) 1 (levereras ) Behov av superdator i Enligt en utredning som naturvetenskapliga forskningsrådet gjort är behovet av ytterligare en superdator (1 st finns i ) utomordentligt stort. Inom många forskningsområden är tillgången till en superdator ett villkor för att vara kvar eller erövra en plats i den internationella forskningsfronten. Trots tillgången till superdatorn i behöver svensk industri ytterligare en superdator. Skäl för placering vid Av geografiska skäl är placeringen av en superdator neutral, dvs. den är oberoende av avstånd. Var än en superdator lokaliseras kommer användningen i huvudsak att ske från andra orter. bedömer datakommunikationsmöjligheterna lika goda från som från någon annan lokaliseringsort i . skulle ha större nytta än någon annan universitetsort i av att stå som värd för en superdator genom den profil den skapar. Den skulle på ett avgörande sätt placera på forskarkartan. Övriga fördelar som kan nämnas är: Den skulle stärka forskningen och undervisningen vid . Forskningsverksamheten skulle kunna hävda sig internationellt inom t. ex. bioteknik, röntgenkristallografi, teoretisk fysik, fysikalisk kemi, psykologi, lingvistik, informationsbehandling m.fl. områden. Den skulle attrahera kvalificerade forskare till . Nordsydfördelningen av forskarresurser blir rättvisare, på lång sikt en ytterst betydelsfull regionalpolitisk effekt. Företagsamheten inom området skulle få hjälp genom avancerade beräkningar och högteknologiska företag skulle lockas norrut. Datormiljön och datorstrukturen i och hela skulle lyftas och superdatorn skulle fungera som en katalysator för databehandlingen i . Vid UMDAC - universitets datacentral - finns redan en driftorganisation för de 5-10 personer som behövs för driften av en superdator. I kunskap ligger långt framme då det gäller datateknik. Erforderliga lokaler finns. Grunden till den avancerade stödorganisationen på 10-20 personer finns redan vid informationsbehandlingsinstitutionen vid . Lämpliga värddatorer finns redan vid UMDAC. De höga krav på skydd och säkerhet som följer med denna typ av högkvalificerad databehandling bör utan större svårigheter kunna uppfyllas vid . En eventuell placering av en superdator vid skulle betyda oerhört mycket för att öppna för högteknologisk forskning, produktion och utveckling. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära att förutsättningarna för anskaffningen av en superdator med placering vid utreds. () () () ()