mot · G902n301 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N301 m. fl. (fp) Fondbörsverksamheten En lång rad uppmärksammade händelser har givit upphov till omfattande diskussioner om de regler som styr den svenska fondbörsen. Den snabba uppgången i börsvärde och omsättning och kraftigt stigande emissionsvolymer har skapat ändrade förutsättningar och aktualiserat nya krav framför allt när det gäller skyddet för de mindre aktieägarna. Mot den bakgrunden går det att förklara den yrvakenhet som delvis präglat börsetikdebatten, och ibland också aktörernas handlande. Det har inte gått att helt förutse alla de förändringar som expansionen av aktiemarknaden fört med sig. Enligt vår uppfattning är det emellertid nödvändigt att nu komplettera och se över de etiska regler som styr handeln med aktier. har tidigare redovisat en rad förslag som haft som utgångspunkt att skydda de mindre aktieägarna. För oss är det väsentligt att behålla det privata ägandet och vidga möjligheterna till enskilt sparande i aktier. En viktig förutsättning för att fler småsparare skall våga skaffa aktier är att deras sparande är skyddat mot manipulationer på aktiemarknaden. pågår en rad aktiviteter med detta syfte. Vi anser att det är ett bättre sätt att komma till rätta med bristerna än att skärpa lagstiftningen. Det är börsstyrelsen som tillsammans med näringslivets börskommitté har ansvaret för att reglerna blir heltäckande och att de följs. Det är utomordentligt viktigt att informationskravet upprätthålls, dvs. att all viktig information skall redovisas för aktieägarna och vara fullständig, korrekt och samtidig till hela marknaden. Om alla som agerar vet vad som sker kan de bedöma om de skall reagera genom att köpa eller sälja. Av samma skäl måste emissionsprospekten fylla högt ställda krav på information. Många prospekt har uppenbarligen haft stora brister i detta avseende. Några av de mest uppmärksammade affärerna har handlat om att endast några utvalda personer erbjuds att teckna aktier vid en utökning av aktie Denna möjlighet har funnits då vi fick en ny aktiebolagslag. Det är alldeles uppenbart att detta förfaringssätt kommit att användas på fel sätt i alltför stor omfattning, vilket har inneburit nackdelar för andra aktieägare, som inte haft möjlighet att utnyttja sin företrädesrätt. De har helt enkelt inte blivit tillfrågade. Också när det gäller riktade nyemissioner pågår en utredning inom fondbörsen. Vi utgår ifrån att de påvisade nackdelarna med riktade nyemissioner då aktualiserar det eventuella behovet av ändrade regler. Även vid icke riktade emissioner finns det skäl att uppmärksamma att de som är knutna till t. ex. emitterande bank eller fondkommissionär inte ges fördelar på bekostnad av andra. Börsstyrelsens möjligheter till sanktioner mot bolag som bryter mot bestämmelserna bör vidgas så att man får ett bredare spektrum av ingrepp. Effektivare sanktionsåtgärder bör utformas på ett sådant sätt att de inte drabbar de mindre aktieägarna och kompletteras med möjligheter att överklaga. En viktig förutsättning för att de börsetiska problemen på aktiemarknaden kan lösas utan ytterligare lagstiftning är att börsstyrelsen får möjligheter att agera effektivt och med fullt förtroende från inblandade parter. Mot den bakgrunden motsatte sig utökning av antalet ledamöter från nio till elva där de två nytillkomna utses av regeringen. Utökningen är olycklig av såväl praktiska som principiella skäl. Utöver det faktum att styrelsearbetet blir tungrott innebär förändringen en ytterligare sammanblandning av offentliga och enskilda funktioner och riskerar att försvåra kontakten med näringslivet. Genom att redan med den tidigare sammansättningen intog en unik internationell ställning på grund av det allmännas inflytande kan den ändrade sammansättningen också medföra ett minskat internationellt förtroende. Enligt vår uppfattning bör regeringen inte utse ledamöter i styrelsen för . Det allmännas inflytande bör i stället ske genom insyn och kontroll från tillsynsmyndigheten. Vi finner det t. ex. olyckligt att ett valutslag kan leda till ändrad sammansättning av börsstyrelsen. Genom de olika förändringar som har skett i aktiehandeln har börsmonopolet i praktiken kommit att urholkas. Vi anser inte detta vara någon nackdel utan menar tvärtom att det formella börsmonopolet bör avskaffas. Det korsvisa ägandet att två juridiska personer äger aktier i varandra tycks bli allt vanligare. Hur omfattande denna form av institutionellt ägan- 15 1985/86 N301 de blivit utreds av ägarutredningen och en kartläggning Mot. 1985/86 redovisas . Det kan dock redan nu konstateras att det finns risker med det korsvisa ägandet: nödvändiga omstruktureringar kan försvåras, insynen bli sämre och oklarhet skapas om vem som egentligen har ansvaret. Det korsvisa ägandet hotar också att leda till allt större maktkoncentration och till att inflytandet för aktieägarna minskar i förhållande till företagsledningarna. Grunden för det korsvisa ägandet är dels skattefriheten för organisationsaktier, dels den graderade rösträtten. En möjlighet att minska det korsvisa ägandet kan vara att helt eller delvis avskaffa skattefriheten för organsationsaktier. En annan åtgärd skulle kunna vara att avskaffa den graderade rösträtten för nya aktier på börsens A-listor. Också när det gäller rösträtten pågår en utredning som snart beräknas avsluta sitt arbete. Vi återkommer därför med ställningstaganden i båda dessa frågor i samband med att utredningarnas betänkanden redovisas. Förutom åtgärder för att stärka de mindre aktieägarnas ställning på marknaden är det angeläget att vi får ett skattesystem som gynnar sparande i aktier. Till skillnad från den socialdemokratiska regeringen som, genom en rad skattehöjningar och införandet av nya skatter, försämrat villkoren för enskilda personers aktieägande, föreslår flera åtgärder som skulle öka intresset att spara i aktier. Bland sådana åtgärder kan nämnas återinförande av skattereduktionen för aktieutdelningar för att minska dubbelbeskattningen, reducering av taxeringsvärdet på aktier och liknande värdepapper till av marknadsvärdet för att justera för latent skatteskuld, översyn av realisationsvinstskattereglerna i syfte att skapa möjlighet till skattefria omplaceringar i en portfölj, samt skattemässigt mera neutrala regler för anställdas aktiesparande i det egna företaget. Dessa åtgärder presenteras närmare i vår partimotion om skattepolitiken. Med hänvisning till ovanstående hemställs [1. att godkänner de i motionen anförda riktlinjerna för arbetet med ett bättre skydd för de mindre aktieägarna,1] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om effektiva sanktionsmöjligheter, 3. att hos regeringen begär förslag till ändrad sammansättning av börsstyrelsen i enlighet med vad som anförts i motionen, 11985/86:L261. 4. att hos regeringen begär förslag om slopande av börs- Mot. 1985/86 monopolet. (fp) ()