mot · G902Fi727 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi727 m. fl. (c) Inrättande av privata investeringskonton Införandet av ett nytt skattesystem, utgiftsskatt, skulle enligt vår uppfattning verksamt bidra till ett ökat sparande och få stabiliserande inverkan på samhällsekonomin. På uppdrag av skatteutredning utarbetade professor 1976 en rapport (SOU 1976:62) om progressiv utgiftsskatt. I sitt slutbetänkande (SOU 1979:91) anförde utredningen bl. a. följande angående utgiftsskatten: I tre viktiga avseenden synes emellertid utgiftsskattens egenskaper vara överlägsna den nuvarande inkomstskatten. Utgiftsskattens sparstimulerande effekter underlättar den nödvändiga kapitalförsörjningen i samhället, utgiftsskatten förmår behandla alla inkomster lika och ger mindre möjligheter till skatteflykt, utgiftsskatten beaktar automatiskt inflationens värdeförändringar, varigenom inga oskäliga skattevinster eller skatteförluster behöver uppstå på grund av inflationen. Efter centerinitiativ tillsattes en kommitté (B 1981:94) med uppgift att pröva förutsättningarna för införandet av en progressiv utgiftsskatt. Kommittén har emellertid ännu inte lagt fram något betänkande. Vi anser dock att det redan nu borde vara möjligt att införa en dellösning i form av privata investeringskonton för att uppnå några av de fördelar som ett helt genomfört utgiftsskattesystem erbjuder. Systemet med privata investeringskonton bör enligt vår mening utformas så att insättningar på kontot är avdragsberättigade vid taxering. Endast ett ökat sparande skall berättiga till avdrag. Viss begränsning av högsta möjliga insättningsbelopp bör övervägas. När medlen lyfts till konsumtion, skall den avdragna summan återföras till beskattning. Systemet bör även kunna omfatta sparande i aktiesparfonder. Medlen bör utan skattekonsekvenser kunna lyftas för att placeras i eget företag, direktägda aktier, obligationer och egen bostad. De på detta sätt överförda sparmedlen skall sedan beskattas vid realiserandet av den produktiva investeringen. Samhällsekonomiska effekter Mot. Hushållssparande har minskat drastiskt. Hushållens ^i727 sparkvot var 1985 t. o. m. negativ. Det är nödvändigt att denna negativa utveckling av sparandet kan brytas i en kraftig uppgång. Ett genomförande av vårt förslag om privata investeringskonton skulle få betydande samhällsekonomiska effekter. Förslaget skulle leda till en kraftig ökning av sparandet. Ett omfattande sparande inom den privata sektorn är enligt vår uppfattning av stor betydelse för kapitalbildningen och därmed för den ekonomiska tillväxten. Genom att spara avstår vi från att konsumera för att åstadkomma ett ökat konsumtionsutrymme . För den enskilde individen utgör inte sparandet i första hand ett medel att öka det långsiktiga konsumtionsutrymmet. I stället är det fråga om en uppskjuten konsumtion. Det kan t. ex. vara ett framtida inköp av en kapitalvara, en resa eller helt enkelt att ha en buffert för framtida oförutsedda utgifter som utgör anledningen till sparandet. Från samhällets utgångspunkt är det däremot fråga om att genom sparandet skapa ett utrymme för investeringar som leder till ökade inkomster och ökad efterfrågan . Det är av intresse för alla att den totala kapitalbildningen i samhället inte blir för låg och därigenom äventyrar den framtida standardutvecklingen. Vid tidigare behandling av liknande motioner från centerhåll har finansutskottet vid sin bedömning endast utgått från den kortsiktiga, likvida effekten av förslaget på statsbudgeten. Den nominella ökning av budgetunderskottet som förslaget kortsiktigt skulle medföra motsvaras av en lika stor fordran på skatt. Förslaget har dessutom stora möjligheter att öka investeringar och produktion och därmed leda till ökade intäkter för statskassan. Förslaget skulle dessutom underlätta den statliga upplåningen till budgetunderskottet och minska påfrestningarna på betalningsbalansen. Sedan vi första gången föreslog inrättandet av privata investeringskonton har även från annat håll framlagts liknande förslag. I en utgiven debattskrift presenterades ett förslag som författarna givit namnet personliga investeringskonton. Från sparbankshåll har också redovisats tankegångar som ligger vårt förslag nära. Deras modell kallas utgiftsskattekonton och bygger i stort på utgiftsskattens principer. och har i ett utkast till småföretagsproposition lagt förslag om inrättande av nyetableringskonton. Man skriver om detta följande i sin skrift: För att ta till vara den företagarförmåga som finns i landet bör samhället förbättra privatpersoners förutsättningar att frambringa eget kapital. Genom olika stimulanssystem har staten underlättat de börsnoterade företagens kapitalförsörjning, tidigare genom aktiefondssparandet och fr. o. m. genom allemanssparande!. Dessa program har huvudsakligen riktats till de större företagen. Bara i begränsad utsträckning har andra företag Vi föreslår nu att motsvarande åtgärder även vidtas för att underlätta Mot. försörjningen av kapital till helt nystartade företag. Den viktigaste åtgärden Fi727 är att konstruera ett skattesystem som gör det möjligt att bygga upp privat kapital som kan användas för investeringar i nystartade företag. Därtill bör medborgarna få rätt till avdragsgilla avsättningar till nyföretagsfonder. Fonderna skall kunna tas i bruk inom och göra det möjligt för innehavaren att starta ett företag, alternativt återförs fonden till beskattning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om inrättande av privata investeringskonton. () () . Åsling (c) ()