mot · G902So451 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:So451 (vpk) Preventivmedelsforskningen Trots att preventivmedelsrådgivningen byggts ut alltsedan 1974 års abortlag börjat gälla finns det fortfarande stora brister både i kvantiteten och kvaliteten i rådgivningen. abortkommitté anser i sitt betänkande Familjeplanering och abort att, när det gäller den kvantitativa delen av rådgivningen, ambitionsnivån bör ligga på 500 besök per 1 000 fertila kvinnor, om man vill nå också de kvinnor som inte har sin preventivmedelsfråga löst. Det är också vid denna nivå som en verklig abortförebyggande effekt kan uppnås. I dessa beräkningar ingår ingen individuell preventivmedelsrådgivning för män. En utbredd preventivmedelsrådgivning, god tillgänglighet och ekonomiska möjligheter för preventivmedelsanvändning är grundläggande faktorer för att nedbringa abortfrekvensen i vårt land. påvisar i sitt betänkande att ansvaret för familjeplanering och födelsekontroll till stor del vilar på kvinnorna. Många undersökningsresultat visar att kvinnorna lever under sämre ekonomiska villkor än männen. Exempelvis är arbetslöshetssiffrorna högre för kvinnor än för män, kvinnorna finns i låglöneyrken och kvinnor har lägre lön än män inom samma yrkeskategori. Vpk anser därför att ett sätt att få större bredd på preventivmedelsanvändningen och därmed också åstadkomma lägre abortsiffror skulle vara att göra preventivmedlen avgiftsfria. Kännedom om möjligheter till preventivmedelsrådgivning är också en viktig faktor för att nå ytterligare bredd. Därför måste den uppsökande verksamheten som påbörjats på ungdomsgårdar, arbetsplatser och regementen intensifieras då denna har visat sig mycket värdefull. Vid alla regementen bör för övrigt de värnpliktiga erbjudas regelbunden undervisning i sex och samlevnad och preventivmedelsrådgivning ges. Vpk anser att männen bör ta ett större ansvar för familjeplanering och födelsekontroll. Tillgången på olika typer av preventivmetoder för män är begränsad, varför vi anser att preventivmedelsforskningen för att få fram nya typer av tillförlitliga preventivmedel för män bör intensifieras. har landstingen fått en särskild ersättning för preventivmedelsrådgivningen. finns i stället ett schabloniserat statsbidrag för landstingens hela hälso- och sjukvårdsverksamhet. Det är stor risk att den önskvärda utbyggnaden av preventivmedelsrådgivningen inte kommer till stånd. Vpk anser därför att specialriktat bidrag bör utgå för preventivmedelsrådgivning. måste fä de resurser som behövs för att kunna följa, bevaka och samordna det abortförebyggande arbetet. I nya organisation saknas den tidigare kopplingen mellan mödrahälsovård/preventivmedelsrådgivning och abortförebyggande upplysning, dvs. mellan primärvårdsbyrån och byrån för hälsoupplysning. görs mellan 31 000 och 34 000 aborter. av aborterna görs senast i tolfte graviditetsveckan. Det blir allt vanligare med tidiga abortingrepp, och de sker numera oftast polikliniskt, dvs. inom den öppna vården. För kvinnor i abortsituation har möjligheterna att få tidig abort inneburit både medicinska och psykologiska fördelar. Men att genomgå en abort är ändå något svårt för många kvinnor och även för de män som berörs. Omkring en tredjedel av de kvinnor som genomgått abort har fått mer eller mindre svåra psykiska besvär. har sorgen efter en abort kommit fram först . Det är bra att det skett en avdramatisering av aborterna, men man kan också fråga sig om inte abortsituationen, åtminstone för en del kvinnor, upplevs för opersonlig och för rutinmässig. En bättre psykosocial rådgivning måste erbjudas alla kvinnor och män i en abortsituation. Denna psykosociala rådgivning skall ses som ett stöd för de berörda och också vara ett sätt att förhindra psykiska efterreaktioner. Det kan ske i samtal med kurator, läkare eller annan personal. Det psykosociala stödet skall erbjudas både inför en abort och efter en genomgången sådan. Sjukvårdsansvariga bör åläggas att ombesörja en utbyggnad av det psykosociala stödet i tillräckligt stor omfattning. I en undersökning bland abortsökande kvinnor i redovisas att av kvinnorna sökte abort på grund av yttre omständigheter, såsom brist på daghemsplats, arbetslöshet och dåliga bostadsförhållanden. ville inte ha fler barn, angav ekonomiska skäl och angav svårigheter med yrke och utbildning. För att minska antalet aborter måste samhället göras mer barnvänligt genom bl. a. sociala reformer som gör barnen till en tillgång och inte till en belastning för föräldrarna. Sex timmars arbetsdag, ett arbetsliv som går att förena med att ha barn, bättre ekonomiska villkor för barnfamiljer och utbyggd barnomsorg är några exempel på förbättringar för barnfamiljerna och . Bättre undervisning i sex och samlevnad Det behövs ett intensifierat upplysningsarbete i sex- och samlevnadsfrågor i vid bemärkelse och där preventivmedelskunskap är en viktig del. Den begränsade samlevnadsundervisning som bedrivs är mer inriktad på teknisk information än på samtal om etiska aspekter på samlevnad eller om känslor och relationer. Elevernas möjligheter att få insikt om homosexualitet är nästan helt obefintlig. Samlevnadsundervisningen har en svag ställning i grundutbildningen för alla berörda lärarkategorier. De förslag till förstärkning av undervisningen som föreslogs av USSU 1974 (utredningen rörande sexual- och samlevnadsfrågor i undervisnings- och upplysningsarbete) har i stort sett lämnats utan åtgärd. Genom decentralisering av utbildningsansvar för lärarutbildning har samhället små möjligheter att påverka utbildningens innehåll och omfattning. Samlevnadsundervisningen i skolan och i lärarutbildningen måste enligt vår mening planeras in som en del i en större helhet. har antalet diagnostiserade könssjukdomar ökat bland unga människor. Därför måste också kunskap om könssjukdomar ges i skolans sex- och samlevnadsundervisning. Läkare - gynekologer - och barnmorskor är bäst lämpade att förmedla denna specifika del av undervisningen. Förutsättningar måste skapas så att det kan bli möjligt för dessa att medverka i skolan. Än mer viktigt är det att denna del av sex- och samlevnadsundervisningen belyses med tanke på att i cancerkommitténs tidigare framlagda betänkande redovisas att sexualvanor kommer på tredje plats i vad gäller orsak till cancer. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att preventivmedelsrådgivningen bör byggas ut både kvantitativt och kvalitativt, 2. att hos regeringen begär åtgärder för att utöka den uppsökande verksamheten inom preventivmedelsrådgivningen och att denna delges alla värnpliktiga på deras förband, 3. att uttalar att preventivmedel skall vara gratis, 4. att uttalar att preventivmedelsforskningen för preventivmedel för män intensifieras, 5. att uttalar att det psykosociala stödet bör byggas ut så att alla kvinnor och män i en abortsituation ges möjlighet att få del av det, 6. att uttalar att åtgärder bör vidtas för att engagera läkare och barnmorskor i skolans sex- och samlevnadsundervisning, 7. att hos regeringen begär åtgärder för att bättre trygga samordningen av det abortförebyggande arbetet inom , 8. att hos regeringen begär förslag om återinförande av ett specialdestinerat statsbidrag för att trygga en utbyggd abort- och preventivmedelsrådgivning. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)