mot · G902A404 · 1986-01-16 00:00:00 — Motion till 1985/86:A404 m. fl. (s) Utbildningsinsatser i Bergslagen Bergslagen har kännetecknats av dels mycket hög andel industrisysselsatta jämfört med landet i övrigt, dels en tillbakagång av denna sysselsättning som är betydligt snabbare än riksgenomsnittet. Behovet av fortsatt omstrukturering finns inte bara inom specialstålsindustrin. Bergslagen har dessutom den högsta andelen sysselsatta i olönsamma företag, högre än t. ex. norra . Enligt långtidsutredningen kommer drygt hälften av dessa jobb att slås ut . Det är den snabbaste utslagningen i landet. beräkningar visar att en oförändrad industrisysselsättning i Bergslagen kräver att av de anställda 1990 arbetar i nyetablerade företag. Industrisysselsättningen minskar och tillväxten inom den offentliga sektorn har avtagit kraftigt. Inom tjänstesektorn förväntas en genomgripande förändring av verksamheten äga rum, i samband med införandet av datateknik. Kvinnorna kommer att drabbas hårt av denna utveckling. Såväl inom industrin som inom tjänstesektorn är det oftast kvinnor som utför de rutinbetonade arbetsuppgifter som i första hand kan bortrationaliseras och automatiseras. Kvinnor väljer traditionellt yrke inom ett mycket begränsat antal yrkesområden. Det är dessutom yrkesområden som vanligen koncentreras till litet större orter. Sjukvårdsbiträden, affärsbiträden och kontorister är exempel på typiska kvinnodominerade yrken där utbudet av arbetstillfällen i glesbygd och på mindre orter i regel är mycket sparsamt. Bristen på arbete inom de traditionella kvinnoyrkena är därför för många kvinnor ett förvärvshinder. Genom att få kvinnor att välja yrke mer otraditionellt kan detta hinder minskas. Ett av målen för att uppnå jämställdhet på arbetsmarknaden är därför en jämnare könsfördelning mellan olika yrkesgrupper. För kvinnornas del gäller det därför att utbilda sig till de mansdominerade yrken som efterfrågas på arbetsmarknaden, t. ex. tekniker och ingenjörer. Den beskrivna situationen är nu så allvarlig att den regionalpolitiska utredningen karakteriserade Bergslagen som en av de tre landsdelar där särskilda mellanregionala utjämningsåtgärder bör sättas in. godkände regeringens proposition (1983/84:157) om strukturförändringen inom specialstålsindustrin och åtgärder för industriell förnyelse i Bergslagen. Propositionen behandlar dels statens uppgörelse med specialstålsföretagen, dels fortsatta insatser för att bredda och stärka näringslivet i regionen. I den senare delen anges i propositionen att Mot. samhället bör stödja lokala initiativ som syftar till att ta till vara förslag och A404 idéer som finns i näringslivet, i olika organisationer och hos enskilda människor. I propositionen framhåller vidare industriministern att: 1 flera av de aktiviteter jag har berört torde utbildningsinsatser av olika slag ha en nyckelroll .Den decentralisering av utbildningsplanering som har genomförts inom de flesta utbildningsformerna torde innebära goda möjligheter att anpassa utbildningens inriktning till regionala behov. Industridepartementet har senare också anvisat medel till i för att hålla samman och fortsätta arbetet med . Det är ingen tvekan om att redan det inledande arbetet med bidragit till att fokusera intresset på utbildningsfrågornas betydelse för Bergslagens fortsatta utveckling. Både intresset från det omgivande samhället och högskoleorganisationernas beredskap markeras av det beslut som regeringen fattat om vissa utbildningsförstärkningar /86. I en PM om regeringens strategi för att vända utvecklingen i Bergslagen framhåller industridepartementet som en av fem punkter åtgärder för att förstärka utbildning och teknisk utveckling. De fackliga organisationerna har på olika sätt engagerat sig i Bergslagens utveckling. Såväl TCO- som LO-distrikten i de berörda länen har mobiliserats för att hjälpa till att ta fram och utveckla olika projekt. För att kunna gå vidare i många av dessa projekt så måste ytterligare insatser göras på utbildningsområdet. Studiefinansieringen är då en av huvudfrågorna och av avgörande betydelse. För många är studiefinansieringen helt avgörande om han/hon har råd att skaffa sig en utbildning. Enligt arbetsmarknadskungörelsen kan arbetsmarknadsverket (AMV) bevilja utbildningsbidrag för utbildning upp t. o. m. gymnasienivå. Sedermera har bestämmelserna lättats något, så till vida att AMV kan bevilja utbildningsbidrag för viss högskoleutbildning (enstaka kurser upp till högst 40 poäng). Utbildningen skall vara industriinriktad och får ej vara en del av en utbildningslinje. Det måste ses som en stor brist i AMV:s förutsättningar att inte på ett effektivt sätt kunna hjälpa människor och orter i kris genom att ge erforderlig högskoleutbildning som arbetsmarknadsutbildning. Med hänsyn till dels det svåra arbetsmarknadsläge (framför allt för kvinnor) som råder i , dels det generella behovet av tekniker inom landet, så måste utbildning och utbildningens finansiering ses som en av de viktigaste frågorna. Ett bemyndigande för AMV att i Bergslagslänen bevilja industriinriktad högskoleutbildning upp till 120 poäng (160 poäng) (dvs. hel linje), som arbetsmarknadsutbildning, skulle vara väl ägnat att underlätta den svåra omställningsprocessen. u , . . , A404 Mot bakgrund av vad som framförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av industriinriktad högskoleutbildning upp till 120 poäng som arbetsmarknadsutbildning i Bergslagen. () () () ()