mot · G902ub609 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub609 och () Sjuksköterskeutbildningen Trots att hälso- och sjukvården behöver personal och trots att sjuksköterskor är intresserade av vidareutbildning har antalet sökande till vårdutbildning av olika slag minskat markant . Återbudsfrekvensen är dessutom hög till vissa linjer. Till sjuksköterskelinjen/hälso- och sjukvårdslinjens allmänna inriktning minskade antalet sökande från 19 500 till 6 100. Mellan och var minskningen . De utbildningar som har störst problem är inriktningar mot psykiatrisk vård, diagnostisk radiologi, operation och onkologi. En utbildning som också fått problem är påbyggnadslinjen mot medicinsk och kirurgisk sjukvård. De utbildningsorter där vakanserna är störst är i första hand Norrlandsorterna (, och ) men också orter i södra och (, och ). 1 stället för att skära ned utbildningarna, som föreslås i budgetpropositionen, borde man på ansvarigt håll fråga sig varför denna beklagliga situation har uppstått. Den utredning som gjorts av för högskoleutbildning visar tydliga tendenser. Vid intervjuer med dem som tackat nej till erbjuden plats visade det sig att anledningen ofta låg vid sidan om själva utbildningen. Ekonomiska och studiesociala förhållanden eller familjesituationen var avgörande. Dessa problem måste lösas. Troligen spelar debatten om sjuksköterskornas låga löner och obekväma arbetstider i förhållande till deras allt större ansvar en stor roll i sammanhanget. Det är inte heller särskilt lockande för undersköterskor att utbilda sig till sjuksköterskor när löneökningen ytterligare utbildning endast utgör ca /mån. Yrket är tyvärr inte längre attraktivt. Det kan få svåra konsekvenser för kvaliteten i hälso- och sjukvården. Det är därför nödvändigt att förbättra sjuksköterskornas ekonomiska villkor och höja yrkets status. Frågan om hur många utbildningsplatser som behövs under ett budgetår är kopplad till arbetsmarknadsläget när de utbildade examinerats. Det är av flera skäl omöjligt att exakt förutsäga personalsituationen . Ett skäl är att landstingens samordning mellan verksamhetsplanering och utbildningsplanering är dålig. Planeringsunderlaget för utbildningsdimensioneringen är således otillförlitligt. Detta har påpekats år utan att det skett någon förbättring. Därför är det väl motiverat att UHÄ nu får i uppdrag att tillsammans med huvudmännen analysera orsakerna till outnyttjad kapacitet. En förbättring måste komma till stånd för att inte dimensioneringen enbart skall bli en mekanisk anpassning till föregående års faktiska utnyttjande av utbildningsplatser, vilket är fallet i årets budgetproposition. Det måste vara vårdens behov som styr utbildningsdimensioneringen. För att framtidens hälso- och sjukvård ska få en tillfredsställande kvalitet är det helt avgörande att det finns ett tillräckligt antal välutbildade sjuksköterskor. Mot den här bakgrunden är det mest realistiskt att tillstyrka den bedömning som UHÄ har gjort i sin anslagsframställning. Med hänvisning till vad som i motionen har anförts hemställs 1. att hos regeringen begär att UHÄ skall analysera orsakerna till det minskade antalet ansökningar till vårdhögskolorna, 2. att beslutar i enlighet med UHÄ:s förslag till planeringsramar för /87 för hälso- och sjukvårdslinjen och till denna anslutna påbyggnadslinjer. () () 1985/86 Ub609