mot · G902A443 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:A443 m. fl. (s) Sysselsättningssituationen i Förutsättningarna för den framtida sysselsättningen i inger numera farhågor. Arbetsmarknaden i är nu sämre än i stora delar av landet i övrigt. Årsskiftet 1984-1985 var 11,av de arbetslösa i landet boende i M-län. Som en jämförelse kan nämnas att i AB-län bodde 9,och i BD-län 6,av landets arbetslösa. Ur denna jämförelse kan utläsas hur angeläget det är med åtgärder för att skapa sysselsättning i . En än allvarligare bild får man om man går igenom den tänkbara utvecklingen inom varje näringsgren. Inom den tyngre verkstadsindustrin är ett allt överskuggande hot vad som kan hända med . Där är nu 2 800 anställda. Varvet köper dessutom underleveranser och tjänster, varför enligt uppgift 600010000 arbetstillfällen berörs av en nedläggning av den civila varvsproduktionen. Det nödvändiga i att även av andra skäl bevaras som varv har närmare belysts av m. fl. i en särskild motion. Erfarenheterna från nedläggningen av Landskronavarvet är inte till alla delar övertygande. Enligt vår mening släppte staten sitt stöd för tidigt sedan Landskronafinans bildats. Uppenbarligen hade statsmakten en övertro på det privata kapitalets riskvilja och möjligheter i övrigt att åstadkomma varaktig ersättningsindustri i tillräcklig omfattning. Det är nödvändigt att resultaten i noga värderas därest motsvarande situation skulle uppstå på annat håll. Uppenbarligen tas inte tillräcklig hänsyn till samhällets samtliga kostnader vid arbetslöshet då stödåtgärder övervägs. I stort sett förbisedda är de sociala vådorna av långvarig arbetslöshet, där ofta psykisk ohälsa blir en av påföljderna. m. fl. har i en motion pekat på de sociala vådorna av långvarig arbetslöshet. 1 en annan motion framhåller m. fl. de särskilda problemen av motsvarande natur vid ungdomsarbetslöshet. Den lättare mekaniska industrin är mer än den tyngre underkastad långt gående och fortlöpande rationaliseringar med datorisering och robotisering, helt visst nödvändiga för fortsatt konkurrensförmåga. Den naturliga avgången på verkstadsgolvet ersätts därmed inte genom nyanställningar. Verkan härav är större än man kan tro. Trots att produktionen inom denna typ av industri påtagligt ökat i L- och M-län har antalet sysselsatta minskat oroväckande. Inom den finmekaniska industrin har sammanläggningar till större enheter skett, vilket kan ha medfört nedläggningar på känsliga orter. Ett exempel härpå är . Sådan mindre och medelstor industri i som är framgångsrik köps Mot. inför generationsskiften och liknande upp av flernationella företagsgrupper, A443 av andra nordiska företag, t. ex. finska, eller också av större företag på andra håll i landet. Därmed går möjligheterna till inverkan på för företaget avgörande beslut såväl de skånska kommunalmännen som den lokala fackliga enheten ur händerna. Resultatet har kunnat bli att man lagt ner företaget som en besvärande konkurrent eller också att man flyttat tillverkning till annan ort, i vissa fall med statliga bidrag. Därmed har man på samhällets bekostnad flyttat arbetslöshet till . Även antalet sysselsatta inom jordbruk, trädgårdsnäring, fiske och livsmedelsindustri sjunker. Rationaliseringar inom jordbruket torde nu närma sig gränsen för vad som är möjligt. hotar emellertid nedläggning av vissa enheter på grund av överproduktion av livsmedel. Överproduktionen påverkar också, om ingenting görs, livsmedelsindustrin. Härom har särskilda motioner väckts av m. fl. om jordbruk i utveckling, av om kemiska produkter ur jordbruksråvaror och av om trädgårdsnäringen. Den kemiska industrin är som regel i expansion men antalet sysselsatta ökar ändå inte, beroende på långt driven rationalisering. Den byggberoende industrin i är sedan gammalt mycket utbredd. Den har hårdhänt anpassats till den låga byggverksamheten. 1 de flesta skånska byarna finns nu någon nedlagd snickeri- eller möbelindustri eller smidesverkstad. Inte alltid har det varit möjligt att inom måttligt pendlingsavstånd hitta annat, likvärdigt arbete. En traditionsrik stenindustri med en världsunik råvara i den skånska graniten arbetar enligt vår mening alltför mycket med export av halvfabrikat. Ett skäl härtill uppges vara att arbetskraften är billigare i vissa andra länder. Här har man tydligen inte förmått att rationalisera tillräckligt för att motverka skillnader i arbetskostnader. På lämpligt sätt bör rationalisering stödjas för att denna sysselsättning skall kunna uppehållas i det känsliga området nordöstra . Pappersindustrin i är under utbyggnad med bestrykningslinje. Investeringen är på 400 milj. kr. jämte av staten utförd vägbyggnad men på grund av rationaliseringar blir ökningen i sysselsättning endast 45 anställda. Till dessa 45 platser har 400 personer anmält sig som sökande. Tekoindustrin drabbas hårt i genom nedläggningar. Efter hand har antalet sysselsatta i skånsk tekoindustri minskat med tiotusentals sedan 1950talet. För att en ny och mer teknisk arbetsmarknad skall mötas är det nödvändigt att den yrkestekniska gymnasiala och eftergymnasiala utbildningen anpassas till det behov som kan förutses. Härom har en motion väckts av m. fl. är, som framgår, ett område där en besvärande undersysselsättning hotar. Det är nu inte längre möjligt att i storstadsregionen finna sin utkomst när verksamhet upphör på den skånska landsbygden. 1985/86 A443 () () P. O. () Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att stärka arbetsmarknaden i .