mot · G902L247 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:L247 9 till budgetproposition 1983/84 anmäldes förslag från () angående exekutionsverksamheten. Effektiviteten skulle höjas genom reducering av antalet kronofogdedistrikt från 81 till 45. Förslaget var dock mest inriktat på kostnadsbesparingar genom nedskärning och centralisering av verksamhet. Genom motion framfördes då undran över hur minskade personalkostnader med 30-35 milj. kr. skulle öka effektiviteten. Förbättrat indrivningsresultat ansågs i motionen vara ett bättre mått på effektivitet. Mer än 11 miljarder rörde det sig då om i fordringar enbart för statsverkets del. 2 700 milj. kr. drevs in medan 8 600 milj. kr. fick avskrivas enligt då senaste redovisning. Det är fortfarande angeläget ur rättvisesynpunkt att berättigade fordringar i så stor utsträckning som möjligt kan komma in till den som har fordran. Det gäller såväl statsverkets fordringar som andras. Exekutionsväsendet har en viktig roll i det sammanhanget. Inte kommer det att fungera bättre med centralisering och mindre närkontakt och sämre person- och lokalkännedom. Den goda kännedomen i de mindre distrikten har en positiv inverkan på indrivningsresultatet och håller också tillbaka utvecklingen av ekonomisk brottslighet. Problem som kan råda beträffande resultatet inom t. ex. storstadsdistrikten bör lösas på annat sätt än genom indragningar i de mindre distrikten. Detta uttrycktes i nämnda motion 1984 och det gäller fortfarande. Det blev inget beslut då om kronofogdemyndigheternas organisation. Vissa justeringar har dock skett, bl. a. har myndigheter som haft stor arbetsbörda i förhållande till personalstyrkan fått extra resurser, men totalt sett får kronofogdemyndigheterna nu ett med 5 milj. kr. Det antyds i budgetpropositionen nu att anslaget för kommande budgetår kan vara otillräckligt och att större ansträngningar för att återbesätta kronofogdetjänster i vissa fall ej kommer att göras. Övergripande ledningsfunktioner, planering och budgetfrågor bör i stället flyttas till annan kronofogdemyndighet. Om detta tillämpas som system innebär det genomförande av en omorganisation utan hörande. Så får det inte gå till. Men i sammanställningen för kronofogdemyndigheternas anslag i proposition 100 bil. 9 s. 38-39 har lokalkostnaderna kraftigt räknats ner i flera län, exempelvis län med . medan ville ha . Organisationen av olika samhällsorgan har i allmänhet mycket stor regionalpolitisk betydelse. Vad olika statliga myndigheter har att beakta är fastlagt i förordningen om regionalt utvecklingsarbete (SFS 1982:877). a. att statliga myndigheter efter sina förutsättningar i sin planering L247 skall ta hänsyn till verksamhetens betydelse för sysselsättningen, servicen och miljön i olika regioner och inom sina verksamhetsområden även i övrigt verka för att de regionalpolitiska målen uppnås. Det är synnerligen angeläget att inte ytterligare försämringar av arbetsmarknadsstrukturen sker genom statliga myndigheters åtgärder. Den offentliga sektorns betydelse för de regionalpolitiska förändringsförloppen har uppmärksammats och betonats alltmer. Agerandet inom det offentliga området både i smått och stort kommer därför både i direkt kortsiktigt och indirekt långsiktigt perspektiv att alltmer utgöra en av de grundläggande förutsättningarna för strävandena att nå de regionalpolitiska målen. Det är också en test på regionalpolitiken - om den skall vara handling eller bara ord. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att systemsatta förändringar inom kronofogdemyndigheterna får ske först efter ställningstagande till förslag om kronofogdemyndigheternas framtida organisation.