mot · G902Sk816 · 1986-01-23 00:00:00 — vice talman m. fl. (fp, c) En utvärdering av alkoholpolitiken 1985/86 Sk816-823 Den alkoholpolitik sorn har sin bakgrund riksdagsbeslut har varit framgångsrik. Konsumtionen har under en följd av år varit sjunkande. Rapporter bekräftar att denna konsumtionsminskning nu också börjat resultera i en nedgång av skadorna. Ungdomens alkoholkonsumtion har minskat i än högre grad än totalkonsumtionen. En klar attitydförändring mot nyktrare vanor kan förmärkas i ungdomsgenerationen , dock med den reservationen att skolläkaren i av 1986 framfört varningen att storstadsungdomen på nytt tenderar att öka sin konsumtion. Nedgången i alkoholkonsumtionen beror säkerligen till stor del på informationskampanjer bedrivna genom folkrörelser och myndigheter. Något som inger oro är den kraftiga ökningen av kvinnors alkoholkonsumtion som pågått under ett flertal år, detta särskilt med tanke på kvinnors utsatthet som missbrukare och de forskningsresultat som presenterats beträffande fosterskador. Trots den i flera avseenden positiva trenden är det dock inte möjligt att hävda att alkoholproblemen i den svenska samhället nått sin lösning. Utvecklingen visar emellertid att det finns framkomliga vägar och att alkoholproblemet långt ifrån är något olösbart problem. Konsumtionsminskningen måste fortgå. Skadorna måste minskas ytterligare. Det råder stor enighet om att prisinstrumentet har god effekt på alkoholkonsumtionen. Det är därför angeläget att prissättningen på alkohol utformas så att alkoholpriserna ökar mera än konsumtionsprisindex. Det skulle vara intressant att undersöka vilka effekter en sådan prissättning skulle få för samhälle och enskilda. Utöver Vin- & Spritcentralen och förekommer en omfattande marknadsföring och agentverksamhet kring alkoholdrycker i vårt land. Detta har bl. a. upmärksammats av som undersöker de regler som gäller för alkoholreklam i bl. a. tidskrifter distribuerade via hotellrummen. Det är främst de s. k. vin- och spritagenternas verksamhet som åsyftas. Denna verksamhet bör ges ett snävare utrymme i avvaktan på en total avveckling. Dessa grupper/företag gör sannolikt betydelsefulla vinster på alkoholförsäljningen medan samhället/skattebetalarna får svara för stora kostnader. Vad som nämnts i det närmast föregående berör en mycket väsentlig faktor i alkoholhanteringen, det privata vinstintresset. Det borde vara en stark strävan utifrån de grundläggande principerna för vårt lands alkoholpolitik, att avveckla all alkoholhantering som tillför 1 1 1985186.3 sami. privatpersoner intäkter på andras konsumtion. Också tillhörande aktiviteter som t. ex tullfri alkoholförsäljning på färjelinjer, försäljning av snabbviner och resturangnäringens utnyttjande av alkoholförsäljningen som huvudsaklig inkomstkälla måste upphöra. Det är väsentligt att ställa alkoholkonsumtionen i relation till de omfattande ekonomiska effekter alkoholbruket innebär. Undersökningar publicerade 1983 pekar mot att alkoholen kostar det svenska samhället i storleksordningen mätt penningvärde. Det finns en rad åtgärder riktade mot alkoholbruket, marknadsföring av alkoholbruket, distribution och försäljning, i syfte att minska skadorna som måste ställas i relation till alkoholens samhällsekonomiska belastning. Det bör vara av utomordentlig vikt för framtida alkoholpolitiska beslut att noggrant forska om dessa samband. Enskilda människor, företag och inte minst den offentliga sektorn drabbas av alkoholens ekonomiska skadeverkningar. I den åberopade undersökningen framkom att alkoholskadorna orsakade utgifter för den offentliga sektorn 1981 . Till detta kommer minskade skatteintäkter med knappa 10 miljarder. I ärlighetens namn skall mot detta ställas inkomsterna av alkoholskatten och de besparingar som den offentliga sektorn får genom för tidig död, motsvarande . Enbart samhällsekonomiska synpynkter får naturligtvis inte styra alkoholpolitiken. Alkoholpolitiska åtgärder är i första hand betingade av humanitära skäl och måste betraktas såsom socialpolitiska. Men forskning om alkohol och ekonomi kan utgöra ett värdefullt komplement till annan forskning och möjliggöra bättre beslutsunderlag i alkoholpolitiken. Den ekonomiska alkoholforskningen i är underutvecklad. Genom att undersöka ekonomiska effekter av alkoholpolitiska åtgärder kan samordningen och inriktningen av alkoholpolitiken bli effektivare. Vid en analys av alkoholens samhällsekonomiska effekter framgår att alkoholen främst belastar sjukvård och social omsorg och man ensidigt ser till den offentliga sektorns alkoholkostnader. Många köar till sjukvård, många är i behov av ökad barnomsorg, något som till en del kan menas bero på alkoholens belastning. Troligen kommer den planerade nedgången med av alkoholkonsumtionen fram 2 000 (som beslutade om ) att resultera i minskade köer och större möjlighet att med samma skatteuttag möta många medborgares behov av omsorg och service. Den ekonomiska alkoholforskningen kan belysa alkoholens effekter på samhällsekonomin och på de offentliga finanserna, men den kan också ge värdefull kunskap om de ekonomiska faktorerna som påverkar alkoholkonsumtionens storlek och dess fördelning. Av de ovan framförda synpunkterna framgår att åtgärder bör vidtas dels för att utvärdera effekterna av alkoholpolitiska beslut, dels för att öka den ekonomiska alkoholforskningen. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär att en utvärdering av alkoholpolitiska beslut genomförs vad gäller effekter av information, utnyttjande av prisinstrument, avveckling av privat intresse med flera åtgärder, [2. att hos regeringen begär att resurser ges till den ekonomiska forskningen så att frågan om alkoholens ekonomiska effekter kan kartläggas med högsta möjliga forskarkompetens.1] () () () () 1 1985/86: So233.