mot · G902So244 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: So244 och () Allergiförebyggande åtgärder I vårt land finns ca 1 miljon människor som har allergiska besvär. Symtomen kan variera beroende på den enskilda individen. Vad man vet föds ingen med allergisk sjukdom utan endast med olika starka anlag att utbilda en allergi. Barn med ärftlig benägenhet för allergi har en stor tendens att utbilda sjukdomen just under barn- och ungdomsåren. Då de allergiska anlagen kvarstår hela livet måste man t. ex. vid yrkesval ta hänsyn till detta. En utbildad allergi uppkommer efter kortare eller längre tids kontakt med vanligt förekommande ämnen i vår vardag, t. ex. djurepitel och fåglar, damm, mögel, pollen och en del födoämnen. Även ridkläder, dun, tagel kan ge upphov till djurallergi utan att man varit i kontakt med djuret som sådant. Vid undersökningar har framkommit att av alla barn har anlag att utbilda en allergi. Svenska undersökningar visar att av spädbarnen utvecklar symtom på atopisk allergi under en 18 månaders period. av skolbarnen beräknas ha allergi i olika former och allergibarnen är även den stora handikappgruppen sett ur sjukvårdssynpunkt (svarar för av besöken vid våra barnmottagningar). Det är därför av fundamental betydelse att små barn, då man vet att ärftliga anlag för allergi föreligger, från början får en lämplig uppväxtmiljö för att minska risken eller uppskjuta allergidebuten. Allergi kan inte helt undvikas, men ju större kontakten är med vanliga allergena orsaker, desto större blir risken att förvärva en allergisk sjukdom. Skolläkare och yrkesvägledare måste hjälpa till att planera för elever med allergiska problem. Det råder ett glapp mellan sjukvård och skolhälsovård samt mellan skola och arbetsliv när det gäller allergifrågorna. Elever med allergiproblem riskerar att hamna i olämpliga yrken, som förvärrar deras sjukdom, och leder detta till omskolning. har t. ex. de yrkesbetingade hudsjukdomarna ökat med . Människor som söker hudläkare för yrkeseksem har oftast redan som barn haft allergiska symtom och kunde ha undvikit ett olämpligt yrkesval, om de via skolhälsovård och yrkesrådgivning fått upprepad aktiv rådgivning. Det är därför särskilt viktigt att allergikernas problem uppmärksammas av yrkesvalledare och syokonsulenter. En bred information om allergisjukdomarna är en grundåtgärd för att förändra situationen för barn med ärftliga anlag och ge bättre villkor för allergiker. Vi anser att atopiska allergisjukdomar är ett så stort samhällsproblem både kostnadsmässigt och socialt, att en särskild allergikommission bör inrättas, sammansatt av representanter för olika myndigheter, experter och övriga intressenter. Den bör inrättas inom och ha till uppgift att leda det centrala informationsarbetet samt i övrigt handlägga de frågor som kan vara av betydelse för att förhindra allergiernas utbredning. Ur samhällsekonomisk synvinkel bör förslaget vara lönsamt, även på kort sikt, då förebyggande insatser mot allergi minskar akutbesök och vårddagar på sjukhus, förtidspensioneringar m. m. I avvaktan på eller som komplement till en allergikommission borde det inrättas en idébank till vilken olika medels och ämnens allergiframkallande egenskaper kunde rapporteras in. En sådan idébank skulle kunna vara till stor nytta för forskare och en kunskapsbas för förebyggande åtgärder inom allergivårdens område. Om de av oss i motionen aktualiserade frågorna anses böra behandlas i den kommande allergiutredningen, bör detta i så fall ske med stor skyndsamhet. Med anledning av vad i motionen anförts hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till allergiförebyggande åtgärder bland barn och skolungdomar, 2. att hos regeringen begär förslag till idébank för insamlande av erfarenheter om allergiframkallande ämnen och medel, 3. att hos regeringen begär förslag till en allergikommission, sammansatt av representanter för olika myndigheter, experter och övriga intressenter inom . () () 1985/86 So244