mot · G902Fö201 · 1986-01-15 00:00:00 — Till det mest positiva som hänt inom civilt totalförsvar är det ekonomiska försvarets successiva omställning, där lagringsfilosofin skjutits tillbaka och man strävar efter mental beredskap, alltså studier, övningar och spel i syfte att upptäcka sårbarheter och stimulera tänkande kring olika handlingsmöjligheter. En fortsatt utveckling i den riktningen måste eftersträvas. Den som har en verksamhet i fred är självfallet bäst lämpad att fortsätta den också i kris och krig. Tanken att ersätta proffs med amatörer just när kraven blir som störst är naturligtvis fel. Men det är först som landstingen fått det fulla ansvaret för sjukvården i områden även i krig. Och först nu är det klart med kommunernas övertagande av ledningen för det lokala civilförsvaret, trots att kommunerna i fred svarar för den räddningstjänst som bör ses som den naturliga basen för civilförsvaret. 1985 beslöt att omvandla överstyrelsen för ekonomiskt försvar till en ny myndighet, överstyrelsen för civil beredskap. Det finns en lång rad exempel på att ett snävt sektorstänkande från myndigheter försvårat lösningen av frågor som berör mer än en myndighet. Ett drastiskt sådant exempel är att telefonlarmning vid flyganfall - något som förutsatts kunna ges till 100 000 familjer - inte fungerar. tycks ha trott att skulle ordna det, medan trott att bevakade frågan. Båda trodde det fungerade, men så var alltså inte fallet. Det är viktigt att den nya överstyrelsen för civil beredskap stimulerar övningar och studier som kan belysa hur verksamheter som berör mer än en sektor är förberedd inför påfrestningar som kan komma i krislägen. De sex civilbefälhavarna behöver på motsvarande sätt stimulera fram bedömningar av vilka samordningsproblem som finns på regional nivå. För jordbruk, teko och skor har statsmakterna satt upp mycket långa avspärrningstider som grund för planeringen, medan uthålligheten varit nästan obefintlig för t. ex. sjukvårdens förbrukningsmateriel. I ett verkligt krisläge skulle sådana obalanser kunna få närmast katastrofala effekter. Sådana obalanser hade knappast varit möjliga om beredskapsfrågorna bedömts mer förutsättningslöst. Men i stället har besluten tillkommit under stark inverkan av intressen som velat främja sin sektor. Beredskapsargumentet har då fått främja åtgärder som egentligen haft andra bevekelsegrunder. års totalförsvarsbeslut är det viktigt att få fram underlag för beslut som minskar riskerna för obalanser och inkonsekvenser inom och mellan olika delar av totalförsvaret. Vi vill här ge ett antal exempel på frågor som vi anser bör studeras och på brister som bör åtgärdas. Obalansen mellan andra områden och sjukvårdsmateriel hade troligen uppmärksammats tidigare om de finansierats från ett gemensamt anslag. Man bör så långt möjligt söka väga olika satsningar mot varandra, så att verkligen det viktigaste tas först. Man kan t. ex. säga att bör en rejäl satsning göras på sjukvårdsmateriel och på att minska sårbarheten i telekommunikationerna. Sådana satsningar kan te sig svåra om man jämför med de anslag som utgått till resp. . Men satta i relation till de totala kostnaderna för civilt totalförsvar - inkl. oljelagring och skyddsrumsbyggande - vore det ändå små belopp. Vi vill alltså förorda att man så långt möjligt söker bedöma effekten av olika satsningar utan att låta tanken styras av vilket anslag som belastas. Åtminstone i studiefasen bör civilt totalförsvar bedömas så förutsättningslöst som möjligt, alltså med bortseende från sektorsgränser och anslagskonstruktioner. Statsfinansiellt finns restriktioner för hur mycket som kan satsas. Men oavsett vilken total satsning som görs måste man i varje läge hävda att det viktiga alltid går före det mindre viktiga. Personalutnyttjandet inom totalförsvaret kommer alltid att vara en svår fråga, eftersom nyckelpersonal på olika områden kommer att vara en av de största begränsningarna i möjligheterna att klara olika situationer. Många exempel kan ges. Behovet av snabba bygginsatser för befolkningsskydd och befästningar kan bli stort, som antalet byggnadsarbetare minskar och försvarsmakten dessutom tar ut många av dem till helt andra uppgifter. Datorspecialister är redan nämnda. Fördelningen av sjukvårdspersonal mellan försvarsmakten och civila sjukhushuvudmän är en gammal tvistefråga - skall man rycka bort personal från en fungerande sjukvård just när behoven ökar dramatiskt? Och när kvinnor krigsplaceras i militär sjukvård, varför skall då lagen hindra att de kallas in till övning på samma sätt som män? Vid överraskande angrepp blir transportbehoven mycket stora - i ett sådant läge vore det sannolikt mycket olyckligt om försvarsmakten kallade in personal som har stor betydelse för transporter t. ex. till övre . Vi har ett starkt intryck av att det behövs mycket mer av flexibilitet och smidighet i frågor om personalfördelning. Inom sjukvårdsområdet måste försörjningen med sjukvårdsmaterielförbättras. försvarsbeslut underströk frågans stora vikt, men tyvärr har det dröjt mycket länge innan de anslagna medlen börjat ge någon som helst effekt. Förhandlingarna mellan staten och har varit ytterst segdragna. Att bygga upp statligt finansierade lager - som omsätts av landstingen - är också en dyr lösning. Om fick det ekonomiska ansvaret för en ålagd beredskap skulle billigare lösningar stimuleras, som återgång i kristider till mer av flergångsmateriel. Hade det ekonomiska ansvaret för beredskapen skulle det finna det billigare att stimulera inhemsk produktion, så att det räckte att beredskapslagra råvaror - om man inte rentav fann också dem inom landet. Sårbarheten i elförsörjning och telekommunikation måste minska. Särskilt i större tätorter behöver sårbarheten minska också för andra funktioner, t. ex. fjärrvärmen. Transporterna, särskilt till och från övre , kan väntas bli utsatta för mycket stora påfrestningar i ett krigsläge. Att t. ex. ersätta en bombad järnvägsbro över en bred älv är i praktiken omöjligt. Det är därför angeläget att ha flera alternativa transportmöjligheter, inkl. kustsjöfart. Regler som underlättar svensk närsjöfart vore därför av värde för totalförsvaret. Transportbehovet till och från måste kunna tillgodoses. Luftförsvar och ubåtsskydd bidrar till att minska hoten mot egna kommunikationer. Livsmedelsförsörjningen är beroende av flera led. I akuta kriser och krig är det främst transporter och distribution som inger stor oro. Alltför stark koncentration av både förädling och lagring ger mycket stort transportberoende. I ger de stora avstånden särskilda problem, och underskottsområden kräver nästan daglig varutillförsel. En ökad fredstida livsmedelslagring minskar beroendet av sårbara transporter. Mjölkproduktion och annan livsmedelsproduktion i landets norra delar har särskilt stor betydelse ur totalförsvarssynpunkt. Civilförsvaret integreras med verksamhet, vilket bör ge en god lokal förankring. Den nya hemskyddsorganisation som beslöts för civilförsvaret visar sig kunna bli en användbar kontaktorganisation för allmänheten inte bara för civilförsvarsändamål. Om en människa behöver hjälp eller information är det för individen ointressant vilken myndighet som är slutligt ansvarig för en viss funktion - vad man behöver är i stället ett konkret besked på platsen. bör med fördel byggas upp genom frivillig rekrytering, av personer med god lokal förankring. Lyckas uppbyggnaden med denna organisation kan de positiva effekterna bli mycket stora. För individen har totalförsvaret tyvärr blivit alltför mycket av avlägsna myndigheter. Civilförsvarets undsättnings- och räddningsorganisation måste kunna fungera direkt efter mobilisering. Redan vid en inledande förbekämpning med flyg - ett av de första inslagen i tänkbara krigsförlopp - behöver civilförsvaret kunna ingripa för att rädda liv. Då kan vi inte ha en civilförsvarsorganisation där personalen utbildas först vid mobilisering. utbildas endast civilförsvarets befäl. krävde även inför förra försvarsbeslutet att civilförsvarets enheter skall grundutbildas och ha hög beredskap. Partiet krävde en kraftig föryngring av civilförsvarets personal genom direktrekrytering av unga män och kvinnor. En del av denna föryngring borde åstadkommas genom att 2 000 värnpliktiga undantas från militär utbildning för att i stället föras till civilförsvaret. Det finns förslag om att vapenfria tjänstepliktiga i mindre utsträckning än skall krigsplaceras inom civilförsvaret och i stället föras till kommunernas krigsorganisation, främst inom barnomsorg och äldreomsorg. Det är två områden av stor betydelse i krigstid. Krigsplacering där skulle stämma väl överens med den fredstida utbildning som ges många vapenfria. Denna användning av vapenfria innebär en välkommen förstärkning av kommunernas beredskap, men därmed minskas möjligheten att föryngra civilförsvaret med vapenfria. Att kunna direktrekrytera värnpliktiga till civilförsvaret blir därmed ännu angelägnare. Civilförsvaret behöver en utökad utbildningsorganisation för att under det närmaste årtiondet kunna grundutbilda och öva organisationen så att den är användbar direkt efter mobiliseringen. Utbildningens omfattning i en sådan höjd ambitionsnivå bör klargöras. Man bör pröva olika lösningar, även sådana med en stor del av utbildningen förlagd till den egna kommunen. Skyddsrumsbyggandet bör kunna planeras på ett mer rationellt sätt genom att kommunerna nu börjar göra skyddsplaner. har föreslagit en reducering av skyddsrumsbyggandet i väntan på att kommunerna kan visa var behovet av nya skyddsrum är störst. Skyddsrum bör i första hand byggas i områden som bedöms kunna bli mål för bekämpning av olika slag. Genom denna motion har redovisat sin principiella inriktning av totalförsvarets fortsatta utveckling års försvarsbeslut. Oroande brister i totalförsvaret måste åtgärdas. Det är angeläget att en öppen diskussion drivs i syfte att finna lösningar på olika problem. Mot bakgrund av ovanstående hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i denna motion anförts beträffande den principiella inriktningen av totalförsvarets fortsatta utvecklingen års försvarsbeslut, 2. att uttalar att inriktning och handlingsvägar som redovisas i motionen skall belysas års försvarsbeslut. () () () () () ()