ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902ub296 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub296 och () Mobbning i skolan Mobbning är ett stort problem i svenska skolor. Var tionde elev är ett mobboffer. Ca 145 000 elever är inblandade i mobbning i den svenska . Det visar en stor undersökning i , och . 17 000 barn i 60 skolor har deltagit. Mobbningsproblemen är stora och allvarliga i de svenska skolorna. Det gäller både direkta angrepp och den indirekta mobbningen med utfrysning och social isolering. Totalt sett är av grundskolebarnen i berörda av mobbning ibland eller ofta. Offren är fler än mobbarna. Resultaten pekar mot att 100 000 barn är mobbade och 63 000 (av samtliga elever) är mobbare. En grupp om ca 18 000 elever är både mobboffer och mobbare. av elever är indragna i mobbning en gång eller oftare. Det innebär att 47 000 elever regelbundet plågas eller plågar andra. Det är lätt att föreställa sig hur det är att genomleva sin skoltid med ständig ångest, otrygghet och dålig självkänsla. Det är inte förvånande att nedvärderingen av det egna jaget ibland blir så fullständigt att självmord upplevs som enda utvägen. Mobbningen på låg- och mellanstadiet är mycket mer omfattande än man trott. Det är ofta äldre elever som mobbar de yngre. Det är vanligare att barn mobbas i trean än i årskurs 9. Mobbning är ett större problem bland pojkar än bland flickor. Pojkar mobbar mer och gör öppna angrepp på offret, fysiskt eller med ord. Flickornas metod är oftare att frysa ut en kamrat. Men det är pojkar som svarar för en stor del av den mobbning som flickor utsätts för. Föräldrarna vet långt ifrån alltid om mobbningen eller talar med barnen om den, det gäller speciellt föräldrarna till barnen som mobbar. Men det är i skolan den mesta mobbningen pågår. Det är exempelvis så många elever som blir mobbade i skolan som på skolvägen. Rastvakter är mycket effektivt, det visar en utvärdering i . Det finns ett klart samband mellan lärartätheten på skolgården och omfånget av mobbningen. Den helhjärtade insats från skolans sida är förutsättningen för alla åtgärder. I skolans budget finns ett anslag för särskilda åtgärder i . SÖ fördelar dessa medel mellan länsskolnämnderna som i sin tur ger anslag till kommunerna efter särskild ansökan. Nämnden har att bedöma situationen inom och därvid väga samman olika faktorer som kan vara 1985/86 Ub296 Hemställan Med hänvisning till ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående mobbning. () () kriterier på att en kommun har behov av särskilt bidrag. Det är en grundläggande demokratisk rättighet för eleverna att kunna känna sig trygga i skolan. Vilken uppfattning om samhällets värderingar får en elev som gång på gång plågas av andra elever utan att vuxna ingriper?
mot · G902ub297 · 1986-01-27 00:00:00 — De utvecklingsstördas rätt till utbildning 1985/86 Ub297303 En självklar statlig satsning inom utbildningsväsendet sker för att garantera särskolans elever undervisning under hela läsåret. Särskoleeleverna är skolpliktiga och har lagstadgad rätt till undervisning och några undantag från denna huvudregel finns inte. Det är därför med stor förvåning man konstaterade att några utvecklingsstörda i ett län utestängdes från skolan. Eleverna i fråga hade svårskötta handikapp och skolan i fråga ansåg sig inte ha resurser att klara detta. Som mest var fyra elever utestängda från undervisning. Detta är ett allvarligt ingrepp i elevernas rättigheter, som det medför stora brister i deras skolgång. Det är mycket allvarligt om liknande brister finns eller riskeras på flera håll i landet. bör därför uttala att inga undantag får göras i utvecklingsstördas rätt till undervisning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar att inga undantag får göras i utvecklingsstördas rätt till undervisning. 1 1985186.3 sami.
mot · G902ub298 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub298 () Konsumentkunskapsundervisning i gymnasieskolan Debatten om våra livsmedel har varit livlig. Den har gällt såväl priset på maten som kvaliteten. Många inlägg har varit sakliga och korrekta men alltför ofta har det varit en ensidigt inriktad och sensationsvinklad debatt. Många frågor som är viktiga för helhetsbilden saknas. En svensk genomsnittsfamilj använder av sin disponibla inkomst till mat. Av matpengarna går till kött, fisk, ägg, grönsaker och frukt, till den s. k. basmaten (mjölk, ost, matfett, potatis och bröd) och går till sektorn övrigt, dvs. socker, kakor, saft, godis, kaffe m. m. Eftersom nästan lika mycket pengar används till onyttiga socker- och fettprodukter som till den nyttiga basmaten, finns alltså visst utrymme för omdisponering inom matkontot. Frågan om livsmedelssubventioner och matmoms tas inte upp här. Att vi i anser att skatten på våra viktigaste livsmedelsprodukter är för hög framhålls i andra centermotioner. Att kosten är av stor betydelse för hälsan är de allra flesta numera överens om. I rapporten och sjukvård inför 90-talet (HS 90) sägs bl. Ökade kunskaper inom befolkningen om kostvanor som befrämjar en god hälsa är ett medel för kost- och livsmedelspolitiken. Därför behövs insatser inom det utbildningspolitiska området så att man inom förskola, grundskola, gymnasium och i det frivilliga studiearbetet och vid högskolorna ger hälsofrågorna och då bl. a. kostfrågorna en framskjutande ställning. Tyvärr har inte det synsätt som framkommer i HS 90 kommit till uttryck i utbildningspolitiken. För hela har hemkunskap totalt , motsvarande antal timmar för slöjd är 16. Konsumtionslinjerna på gymnasieskolan är nedläggningshotade och på övriga gymnasielinjer förekommer i de flesta fall inte någon konsumentkunskap alls. Svenska folket har fått allt sämre matvanor. Många barn kommer till skolan utan att ha ätit frukost. Undersökningar visar att vart femte barn inte äter något . Både barn och vuxna hoppar ofta över lunchen. Middagsmålet har i många familjer frukostiserats, dvs. var och en tar sig något från kylskåpet. går det åt mycket mer mat i barnstugor och skolmatsalar än annars. Många barn är uthungrade efter en helg tillsammans med familjen. Utbildningsbehovet måste tas på allvar. Våra barn och ungdomar måste få kunskap om vad man behöver äta för att må väl men också om hur man hanterar råvaror för att få en smaklig mat. Skolans ansvar i det här sammanhanget är stort. Med stöd av vad som i motionen anförts hemställs att beslutar begära att regeringen tar ett sådant initiativ att konsumentkunskapsundervisning ges på gymnasieskolans alla linjer. 1985/86 Ub298
mot · G902ub299 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub299 och () Det kristna budskapets ställning i Allmän hederlighet och respekt för lag och ordning är sämre än vad som kan krävas i ett välståndssamhälle. Det stjäls för miljardbelopp i de svenska butikerna, och enskilda hem vandaliseras och människor blir ofta bestulna. har butiksstölderna ökat explosionsartat, 1970-1980 . sker över tre miljoner snatterier, vilket gör 8 000 per dag. Ett normalt varuhus årsomsättning lär försvinna i hela genom snatteri. Enligt kostar det varje svenskt hushåll . , som man får betala genom högre priser på grund av butikssnatteriet. Läget är allvarligt och handeln börjar nu satsa på information i skolorna. Det är djupt beklagligt att hem och skola inte lyckas fostra till ansvar och hederlighet att lära de unga vad som är mitt och ditt, vad som är rätt och fel. Vi är övertygade om att den bästa information som kan ges inte minst de unga är insikter och kunskap i det kristna budskapet, tio guds bud, moral och etik. De goda målsättningar som fastslagits i läroplan (Lgr 80, s. 127-128) har inte uppnåtts i praktiken, varför en skärpning måste ske. Det är lätt att sänka moralen i ett land, men det är svårt och tidskrävande att bekämpa slapphet, våld och kriminalitet. I vårt land talas ofta om, och ställs krav på, förbättringar av olika slag - alltid avseende den yttre miljön. Det är nu hög tid att man sätter den inre miljön i fokus och att man återupprättar känslan för ansvarstagande, hederlighet och medmänsklighet. 1. att hos regeringen begär förslag om stärkande av det kristna budskapets ställning inom ämnet religionskunskap, 2. att hos regeringen begär förslag om skärpta förkunskapskrav för lärare i läroämnet religionskunskap. () ()
mot · G902ub302 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub302 () Statsbidrag till och den kristna skolan i I finns två fristående skolor, en byggd på medvetet kristna värderingar, Kroksbäcksskolan, en annan, Bladins, utformad på alternativa pedagogiska idéer. Båda skolorna utgör ett värdefullt komplement till den allmänna skolan. Det förhållandet att båda skolorna, Bladins , den kristna skolan i under kortare följd av år kunnat upprätthålla sin verksamhet utan statsbidrag visar med önskvärd tydlighet att de fyller ett behov. Det är föräldrarna som i brist på statsbidrag har fått ta på sig den ekonomiska påfrestning det innebär att upprätthålla skolorna. Om en skola är finansierad huvudsakligen av dryga terminsavgifter så ligger det nära till hands att tro att den utnyttjas till övervägande del av familjer som är ekonomiskt oberoende. Så är emellertid inte fallet här. Däremot finns det många exempel på att föräldrar med knappa resurser har varit beredda att underkasta sig en stor ekonomisk uppoffring för att deras barn skulle kunna uppleva en alternativ skolform. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att statsbidrag skall utgå till och den kristna skolan i i .
mot · G902ub304 · 1986-01-27 00:00:00 — och () Sänkt skolpliktsålder 1985/86 Ub304-305 Sedan frågan om sänkt skolpliktsålder varit föremål för utredning är det hög tid att ta steget från utredning till försöksverksamhet för att samla erfarenhet av hur en sänkt skolpliktsålder fungerar i verkligheten. Skälen för en tidigare skolstart är flera. Ett är att de länder som ännu inte övergått till en tidigare skolstart än blir allt färre. Skälen mot en tidigare skolstart blir däremot allt färre. Därför är det hög tid att praktiskt pröva huruvida en tidigare skolstart tar till vara den tid i barnens utveckling då de är särskilt receptiva och motiverade. Eftersom många barn vistats på daghem är mottagligheten för och behovet av andra impulser än de som ryms i leken sannolikt större. En rätt anpassad skolmiljö kan börja ställa krav som flertalet barn är mogna för och som utgör förutsättning för att deras receptivitet skall komma till sin rätt. Det finns pedagogiska fördelar att vinna genom att de personalresurser som satsats på sexåringar i förskolan kan utnyttjas . Det betyder mindre klasstorlek, ökat stöd för enskilda elever etc. Den bekymmersamma situation som råder kan därigenom i någon mån skingras. En god skolstart är betydelsefull för den fortsatta skolgången. Innebörden av en god skolstart är att den inträffar när barnet är moget att börja, varken förr eller . En försöksverksamhet med sänkt skolpliktsålder kan ge värdefulla bidrag till frågan huruvida en tidigare skolstart skulle gynna flertalet barn. Enligt vår mening bör de kommuner som så önskar ges rätt att starta försöksverksamhet med sänkt skolpliktsålder. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag som möjliggör för kommunerna att ta initiativ till försöksverksamhet med sänkt skolpliktsålder. () () 1 1985186.3 sami.
mot · G902ub401 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub401 och folkhögskolekurser för arbetslös ungdom i (c) 1985/86 Ub401-409 1 årets budgetproposition anvisas såsom möjlighet för folkhögskolor att anordna kurser för arbetslös ungdom inom en ram av sammanlagt . Dessa kurser får omfatta högst . Det är naturligt att folkhögskolan tar emot och engagerar sig för arbetslösa. Det är en tradition, och det finns många arbetslösa i de ordinarie långa kurserna. En stor grupp arbetslösa ungdomar finns dock där arbetslösheten till stor del beror på sociala förhållanden. Detta är en grupp som, trots oftast mycket bristfällig utbildningsbakgrund, inte i första hand ser utbildning som ett realistiskt eller önskvärt alternativ till arbete. För dessa ungdomar måste särskilda åtgärder vidtas. Ofta tar det innan dessa elever är inskolade till vanlig undervisningsverksamhet. De flesta skolor som arbetat med sådana här ungdomar anser att är en alltför för att verkligen ge ungdomarna en ny chans. Man står då inför valet att göra flera 10-veckorskurser och få möjlighet till extra veckor eller att göra en längre kurs och inte få bidrag , detta som man vet att det pedagogiska och mänskliga resultatet blir bättre med en längre kurs. driver arbetskooperativet i . Utbildningen vid Klingan syftar till att hjälpa och förbereda arbetslösa ungdomar att starta kooperativa företag, och den arrangeras i samarbete med , arbetsförmedlingen m. fl. Kursen omfattar totalt 3 terminer och ca . Under ett läsår omfattar kursen alltså , vilket innebär ca . Enligt nu gällande bestämmelser får för denna verksamhet ca extra utöver gällande bidragstak. Detta innebär att de övriga elevveckorna får tas ur den ordinarie verksamheten där man riskerar att slå igenom bidragstaket. Detta är ett exempel på hur en folkhögskola ger arbetslösa ungdomar en reell möjlighet till arbete och ändrad livssituation. Kooperativt företagande är en intressant företagsform på frammarsch, vilket också särskilt betonas av statsministern i regeringsförklaringen. För att göra det möjligt för folkhögskolor att bedriva projekt liknande detta borde bestämmelserna i 1985/79 som ensidigt styr kurserna förändras så att statsbidrag och tilldelning av extra elevveckor efter ansökan till SÖ kan utgå även till kurser som är längre än . I 1985/86. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts angående extra tilldelning av elevveckor för kurser för arbetslös ungdom vid folkhögskolor. () () 1985/86 Ub401
mot · G902ub402 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86 Ub402 () Programvara för utbildning av vuxna i användningen av datorer Compis var ett lyckosamt projekt. En statlig teknikupphandling gav både en bra skoldator och och ett multinationellt företag en förnämlig produkt att marknadsföra på den nordiska och internationella skoldatormarknaden. Men skoldatorn är bara den ena hörnstenen i den fullständiga produkt som behövs. Den andra är den programvara som eleverna skall använda vid sina datorövningar. Regeringen har insett detta och tillsatt en programvarugrupp under . Gruppen har fått 12 milj. kr. till sitt förfogande. Gruppen är just tillsatt och har börjat sitt arbete. Den består av kompetent folk från alla delar av vårt skolsystem. Den kommer förhoppningsvis att kunna göra ett lika bra arbete som en gång TUDlS-gruppen gjorde när Compis specifiserades utifrån såväl tekniska som pedagogiska krav. Det finns dock behov av att komplettera det arbete som görs i programvarugruppen. Ett arbete behövs för att precisera vilken programvara som behövs för en bredare utbildningsatsning för vuxna. En utbildningssatsning som är angelägen om de vuxna skall klara övergången till informationssamhället på ett sådant sätt att förändringarna innebär förbättringar såväl materiellt som kulturellt. Risk finns annars för att de som gick den gamla skolan halkar efter och att nya klyftor kulturellt och välfärdsmässigt bildas i vårt samhälle. För detta preciseringsarbete behövs kompetens från AMU och företagsintern utbildning och erfarenheter från arbetsmarknadens parter. En tänkbar lösning är att en särskild grupp tillsätts och ges detta uppdrag och att grupperna sedan arbetar nära varandra. Det är dock antagligen både arbetsmässigt och av ekonomiska skäl mer lämpligt att programvarugruppen ges tilläggsdirektiv och bredare representation. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av datorprogram för utbildning av vuxna i datoranvändning.
mot · G902ub403 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub403 () Ökade kunskaper i konsumentfrågor och mediafrågor Det blir allt viktigare att öka medvetenheten hos allmänheten inför den massmediala utvecklingen i samhället. Den påverkan som reklam och propaganda utgör skall kunna tas emot, bearbetas och användas för en självständig åsikt i handlandet. Reklam och propaganda är ingalunda några nya företeelser. Det som är nytt är populärkulturens alltmera dominerande roll i ljud- och bildmedia. Redan nu pågår inslag av reklam från utländska sändningar till de svenska hemmen. Detta behöver inte vara en fara i sig om lyssnaren och tittaren är tränad och kritisk till det som sänds. Redan innan den tekniken är utbyggd vore det därför bra om beredskapen och satsningen på en konsument- och kulturpolitisk mobilisering kunde genomföras. En sådan offensiv kan ske inom utbildningssystemet i våra folkrörelser, intresseorganisationer etc. Kunskap om konsumentfrågor och kulturverksamhet skall vara såväl teoretisk som praktisk. Det är också viktigt att den teoretiska och praktiska kunskapsuppbyggnaden ger färdigheter i att själv skapa och behärska de nya mediernas såväl tekniska som programmässiga hantering. En sådan färdighet blir också bra för det lokala utnyttjandet av mediautvecklingen. Detta senare är viktigt då utländska sändningar dominerar. Lokala program kan bevara och vidareutveckla våra egna kulturtraditioner och arv från bygden och människorna. Med stöd av ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en konsumentpolitisk mobilisering i utbildningsväsendet och i folkrörelserna med avsikt att få en allmänhet som bättre kan möta en alltmer teknikutvecklad mediaverksamhet.
mot · G902ub405 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub405 m. fl. (s) Stöd till forskning kring musikinstrumenthantverk Hantverkets folkhögskola i , vars huvudman är hantverksoch industriorganisation-Familjeföretagen, ger yrkesutbildning för blivande stråkinstrumentmakare. Utbildningen, som är den första av sitt slag i och i , är fyraårig och ger en kunskap som anses jämförbar med den utländska skolor kan erbjuda. Bristen på utbildade instrumenthantverkare är allmänt omvittnad. Initiativet är därför mycket välkomnat av ett ständigt växande musikliv. Utbildningen är formellt sett en folkhögskolelinje. Som sådan får den sin huvudsakliga finansiering från via ett schablonsystem som baseras på antalet elevveckor. Med det ringa antalet elever på instrumenthantverkslinjen, tolv stycken, täcks emellertid inte skolans kostnader den ordinarie anslagsvägen. 1 årets statsverksproposition tilldelas därför skolan en summa (.) för att fortsätta sin värdefulla verksamhet. Framtidsplanerna i rymmer mer än denna nämnda yrkesutbildning. Enligt ett förslag, som utarbetats i samarbete med en rad företrädare för musiklivet, skall en särskilt bildad stiftelse i samverkan med skolan arrangera utbildningar samt driva forskning på området. Initiativet syftar till att på en plats bygga upp ett gediget specialistkunnande till gagn för musiker och musikinstitutioner. Stiftelsen kommer att verka med nordisk inriktning, eftersom bristen på instrumenthantverkare är lika kännbar över hela . (För utförligare beskrivning av planerna, se G : Instrumenthantverk utbildning och utveckling. Musikaliska skriftserie nr 49, 1985.) För att inleda forsknings- och utvecklingsarbetet fordras ett igångsättningsbelopp som skall täcka inköp av viss utrustning samt engagemang av forskare och hantverkare. Verksamheten skall därefter finansieras med projektmedel, dvs. på det sätt som är gängse inom forskningssektorn. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av stöd till forsknings- och utvecklingsplanerna på instrumentområdet vid Hantverkets folkhögskola i . () ()
mot · G902ub406 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub406 m. fl. (s) Journalistutbildningen i har en rad utbildningar på olika nivåer med en etablerad ställning långt utanför länets gränser. Förutom den tekniska högskolan har bl. a. länge lockat kvalificerade sökande från hela landet. Även på folkhögskolenivå har utbildningar som har mycket gott rykte i hela landet. En av dessa är journalistutbildningen på , som haft en unik position i , med en exklusiv praktikrätt i nivå med journalisthögskolorna. I dagens läge hårdnar konkurrensen bland olika journalistutbildningar. ökar kraven att landets journalister skall bli bättre utbildade. Journalistutbildningarna i och har mist sin speciella praktikrätt på grund av att journalisthögskolorna i och i första hand skall garanteras praktikplatser. är man på departementshåll medveten om att en framtida förlängning av högskoleutbildningen för journalister från två till också måste byggas ut utanför de nuvarande två högskoleorterna. På annat sätt kommer inte kravet på flera olika vägar att komma in i journalistyrket att kunna uppfyllas. Vid en spridning av journalisthögskoleutbildningen utanför och är det nödvändigt att detta bygger på de utbildningsresurser som så länge dominerat utbildningen av de yrkesverksammajournalisterna ute i landet. I annat fall hotas de nuvarande folkhögskoleutbildningarnas framtida existens. är väl rustat att ta hand om och utöka journalistutbildningen för norra , dels i fråga om tekniska resurser på TV- och radioområdet vid , dels i fråga om mängden av massmediaföretag i länet. Många av yrkesverksamma journalister är också väl utbildade och själva verksamma som journalistutbildare. Inom massmediebranschen i hela landet har också journalistutbildningen i länet sedan mer än räknats till en av de fyra mest professionella i . Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av att den framtida utvidgningen av journalistutbildningen med ett tredje år på högskolenivå för del förläggs till alternativt , 2. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av att den nuvarande grundutbildningen inom journalistutbildningen vid jämställs med första år, 3. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av att journalistutbildningen i får samma högskolestatus som övriga journalisthögskoleutbildningar i landet. 1985/86 Ub406 () ()