ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902ub592 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub592 och () Antalet utbildningsplatser på förskollärarlinjen vid i fattade beslut om rätt till förskola för alla barn . Enligt preliminära beräkningar kommer det att behövas ett tillskott av nya årsarbetare för att möta behovet. Mot denna bakgrund ter sig indragningen av 72 nybörjarplatser vid förskollärarlinjen vid i något märklig. Motiveringen är att det varit svårt att rekrytera studerande till utbildningen. har såväl som anmält stor brist på barnomsorgspersonal. i har beslutat att kraftigt bygga ut barnomsorgen . Målsättningen är att alla barn mellan skall erbjudas en barnomsorgsplats . Utöver utökad grundutbildning bör även reaktiveringskurser för icke yrkesverksamma förskollärare komma till stånd. Vi föreslår därför att någon indragning av nybörjarplatser vid förskollärarlinjen i ej genomförs. Reformen om en rätt till förskola för alla barn är angelägen. Lika angeläget är dock att de barn som får tillgång till de nya platserna i förskolan möts av personal med god pedagogisk utbildning. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående antalet nybörjarplatser vid förskollärarlinjen vid i .
mot · G902ub593 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub593 (vpk) En geofysisk institution vid Vid behandlingen av meteorologiska och hydrologiska instituts () verksamhet och organisation aktualiserades frågan om omlokalisering av meteorologiska universitetsinstitutioner från och till . liksom regering och riksdag var inte beredda att då förorda en sådan omlokalisering av utbildningen. Utredningen ansåg att en omlokalisering till var att föredra framför men ansåg sig inte ha direktiv att närmare penetrera detta alternativ. Även ansåg att en omlokalisering till var acceptabel. Av betydelse i sammanhanget är att i propositionen till (proposition 1980/81:149) anfördes att en omlokalisering bör övervägas när erfarenheter vunnits av effekterna av statsmakternas ställningstagande till verksamhet och organisation. (/81:27) biträdde denna ståndpunkt och tilläde: Med hänsyn till den betydelse för som samarbete med dessa institutioner har, förutsätter utskottet dock att regeringen noga följer denna fråga och i lämpligt sammanhang redovisar för resultaten av de överväganden som aviserats i propositionen. gäller att personal för sitt utbildningsbehov är hänvisad till och . Detta medför en rad praktiska olägenheter och inverkar menligt på möjligheter att bibehålla och utveckla kompetensen inom viktiga områden. Det bör vara dags att företa den aviserade utvärderingen av erfarenheterna och effekterna av besluten om verksamhet och organisation. Problemen kvarstår och skälen för en omlokalisering av utbildningen till högskoleregion framträder allt starkare. Ett visst samarbete har också etablerats mellan och och tekniska högskolan i . Ett ömsesidigt intresse för vidgat samarbete torde föreligga. bedriver förutom meteorologisk verksamhet också hydrologisk och oceanografisk verksamhet. Mot denna bakgrund torde den lämpligaste lösningen vara en geofysisk institution vid . Detta skulle vara av stort värde för men också svara mot behov hos andra verksamheter i regionen. En samordning av resurser och behov av det slag som det här är fråga om har också gynnsamma regionalpolitiska effekter. Några mer omfattande utredningar torde knappast behövas för ett beslut om lokalisering till av ifrågavarande utbildning. ma på regeringen att vidta erforderliga åtgärder och förelägga förslag i frågan. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande en geofysisk institution vid . 1985/86 Ub593
mot · G902ub594 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub594 () Lärarna på yrkesinriktade linjer När utbildningsarvodet fr. o. m. avskaffades för studerande på handels- och kontorslärarlinjen. industri- och hantverkslärarlinjen samt vårdlärarlinjen fick detta mycket allvarliga konsekvenser för möjligheterna att rekrytera studerande till dessa utbildningslinjer. Antalet sökande har drastiskt minskat. sökte 193 behöriga till handels- och kontorslärarlinjen, medan siffran för var 31 sökande. Motsvarande siffror för industri- och hantverkslärarlinjen är 1 187 resp. 477 och för vårdlärarlinjen 288 resp. 220. som antalet sökande minskat har också andelen av dem som antagits men inte påbörjat utbildningen ökat. av dem som antagits till handels- och kontorslärarlinjen påbörjar studierna. var det 35 tomma platser av 66. På industri- och hantverkslinjen var 12 platser av 241 tomma. Dessutom hade besättningen av dessa platser inte kunnat ske utifrån behoven av lärare inom olika yrkesområden medan andra inte kan fylla sin kvot. Behovet av t. ex. elektriker var 16 medan antalet behöriga sökande till var 7. Siffrorna var desamma för styroch reglermekaniker, och för telereparatörer var de 13 resp. 8. Allt fler studerande avbryter dessutom studierna. Som skäl anges genomgående ekonomiska problem. De stora och ökade svårigheterna att rekrytera till lärarutbildningslinjerna för de yrkesinriktade studievägarna visar sig också i en sänkning av den lägsta poängen vid antagningen. Problemen med att rekrytera blivande lärare till de yrkesinriktade studievägarna har också fått konsekvenser ute på skolorna. Antalet s. k. lokala dispenser har ökat. I vissa fall har personer utan någon som helst tidigare lärarerfarenhet dispenserats med hänvisning till omöjligheten att rekrytera utbildade lärare. har de inte ens fyllt behörighetskraven för antagning till lärarutbildningen. De här beskrivna svårigheterna får konsekvenser för såväl den enskilde som för skolan och samhället i stort. Ekonomin och välfärden är starkt beroende av näringslivets konkurrenskraft och den internationella ekonomin. Den svenska arbetskraften arbetar på en arbetsmarknad och i en produktion med hög förändringstakt. Arbetsmarknaden måste därför snabbt kunna anpassa sig till förändrade krav. ställning som välfärdssamhälle och avancerad industrination är i hög grad en följd av vår väl utbyggda utbildning och vår forskning. Om det inte längre går att rekrytera välutbildade och erfarna studerande till lärarutbildningarna för de yrkesinriktade studievägarna, kan inte skolan längre fullgöra sin uppgift. Den kan inte ge dagens ungdomar en kvalificerad yrkesutbildning så att de kan möta de krav som ställs ute i arbetslivet och därigenom bidra till utvecklingen. Jag hoppas att den utredning som ser över de yrkesinriktade utbildningarna beaktar svårigheterna i rekryteringen av studerande. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs angående rekryteringen av välutbildade och erfarna studerande till lärarutbildningarna för de yrkesinriktade linjerna. 1985/86 Ub594
mot · G902ub595 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub595 m. fl. (m, s, fp) Förstärkningar till ekonomlinjen och juristlinjen har under en följd av år påpekat de stora skillnader i kostnad per årsstudieplats som föreligger mellan olika högskoleorter inom AES-sektorn. Det är särskilt orterna , , och som legat lågt i förhållande till genomsnittet. De lägsta kostnaderna har haft. UHÄ har identifierat samma problem och i enlighet med sitt riksövergripande ansvar föreslagit ökade resurser till de nämnda orterna. Eftersom UHÄ känner till kostnaderna för varje linje vid varje högskoleort har anslagsäskandet koncentrerats till ekonomlinjen och juristlinjen. Vidare har UHÄ med syfte att utjämna de omotiverade kostnadsskillnaderna mellan de nämnda orterna differentierat tillskottet så att de högskolor som har lägsta genomsnittskostnaderna också fått det förhållandevis största tillskottet. I budgetpropositionen har tyvärr UHÄ:s intentioner inte fått slå igenom. Anslagshöjningen i budgetpropositionen är fördelad efter en annan princip. Här har tillskottet gjorts lika stort per studieplats för samtliga de fyra universiteten. Detta innebär att årsstudieplatskostnaderna visserligen höjts men att de omotiverade skillnaderna mellan universitetsorterna kvarstår. Den totala resursförstärkningen för de två linjerna är i budgetpropositionen . Om fördelningen skett enligt UHÄ:s principer skulle ha erhållit . Enligt beräkningsprinciper har endast erhållit . Omräkningen har alltså inneburit en förlust med . Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att UHÄ:s beräkningsprinciper beträffande ekonom- och juristlinjerna skall ligga till grund för anslagsfördelningen mellan resp. högskolor. () ()
mot · G902ub596 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub596 m. fl. (m, fp, c) En datavetenskaplig linje vid har med hög prioritet äskat resurser för inrättandet av en datavetenskaplig linje. Argumenten för att denna centrala utbildning bör finnas också i har anförts i tidigare anslagsframställningar. UHÄ har fört äskande vidare med hög prioritet. Resurser för linjen har emellertid inte tilldelats i budgetpropositionen. Vid ett flertal tillfällen har också flerpartimotioner väckts i . Enligt preliminära planer kommer förslag i anslagsframställningen /88 att utformas så, att resurser för datavetenskaplig linje kommer att skapas genom minskade resurser - och naturligtvis utbildningsplatser - inom andra utbildningar. Att vänta med inrättandet av den datavetenskapliga linjen vid en högskola i till /88 innebär emellertid en oacceptabel försening. I bästa fall kan utbildade från linjen då komma ut på arbetsmarknaden . Det är alltså nödvändigt att linjen inrättas /87. bör därvid få i uppdrag att i sin anslagsframställning föreslå besparingar på andra områden till ett belopp som täcker den fortsatta utbildningen på linjen. Utbildningen på linjen kräver större kostnader per utbildningsplats än genomsnittet inom . bör därför tillåtas att - som man fullt ut finansierar utbildningen på den datavetenskapliga linjen - få minska sitt totala antal studieplatser mer än det antal studieplatser som tillkommer på den datavetenskapliga linjen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att medge inrättande av en datavetenskaplig linje vid med 30 platser under /87 samt att detta skall finansieras genom omprioritering av de till anvisade medlen. () () () ()
mot · G902ub597 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub597 m. fl. (vpk) Yrkeshygienikerlinjen vid I budgetpropositionen 1986, bilaga 10 , förordas att det för /87 inte görs någon antagning till yrkeshygienikerlinjen vid . Det innebär i praktiken en nedläggning av enda yrkeshygienikerutbildning efter det att linjen inrättades. Det finns ett stort behov av kompetens inom området "kemiska hälsorisker i arbetslivet. Det har belysts inte minst av . Det vore därför mycket olyckligt om de satsningar i utrustning och utvecklingsarbete som gjorts inte kan användas för utbildning av yrkeshygieniker. I stället för att stoppa intaget till utbildningen bör en utredning göras och resurser ställas till förfogande för att öka rekryteringen och genomströmningen vid yrkeshygienikerutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om yrkeshygienikerutbildningen, 2. att med ändring i proposition 1985/86:100, bilaga 10 , D 8 Utbildning för tekniska yrken, till yrkeshygienikerutbildningen vid anvisar 2,2 milj. kr. utöver regeringens förslag. (vpk) (vpk)
mot · G902ub598 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub598 Utbytesverksamhet på högskoleområdet, m. m. 1985/86 Ub598606 Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1985/86:Kr312 hemställer vi att hos regeringen begär förslag till en ökad utbytesverksamhet på högskolenivå med utbytesstudenter från i enlighet med vad som anförts i motionen. . Åsling (c) () (c) () P-.O.
mot · G902ub600 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86: Ub600 och () Sjukgymnastutbildningen i och Sjukgymnastutbildningen bedrivs på sju orter i landet. Utbildningen vid i och i har statligt huvudmannaskap. Vid övriga fem utbildningsorter har utbildningen landstingskommunalt huvudmannaskap. Vid och i , där den statliga sjukgymnastutbildningen finns, har institutioner för ämnet sjukgymnastik byggts upp. Högskolelagen innebär bl. a. att utbildningen inom högskolan skall bygga på vetenskaplig grund. Den statliga sjukgymnastutbildningen har genom tillgång till fasta forskningsresurser och forskarsamverkan inom högskolan framgångsrikt utvecklat forskningsanknytning av grundutbildningen. Ett exempel på detta kan märkas bland det växande antalet sjukgymnaster som antagits till doktorandstudier. Forskningsprojekt för sjukgymnaster pågår och 15 sjukgymnaster finns registrerade som doktorander i och . De forskarförberedande fördjupningskurserna som har beslutat om har statsmakterna valt att förlägga till och till i , dvs. i anslutning till den statliga sjukgymnastutbildningen och till institutionerna för sjukgymnastik. Inflytandet för företrädare för de anställda och de studerande i linjenämnden är mera långtgående inom den statliga än inom den . Det ekonomiska ansvar för beslut som de statliga linjenämnderna har innebär en ökad handlingsfrihet för utformning av utbildningen, t. ex. forskningsanknytning, jämfört med de kommunala linjenämnderna. Kommunalförfattningarna medger inte att de kommunala linjenämnderna kan fatta beslut som får ekonomiska konsekvenser. Frågor om sjukgymnastutbildning behandlas av en särskild utredare inom . a. utreds konsekvenserna av en eventuell kommunalisering av utbildningarna vid och i . Utredaren skall pröva hur olika frågor bäst löses för sjukgymnastutbildningen i och både vid ett alternativ med bibehållet statligt huvudmannaskap och vid ett alternativ med ett överförande av utbildningen till landstingskommunalt huvudmannaskap. Om utredaren skulle föreslå att nuvarande förhållande i fråga om huvudmannaskap ändras, är det viktigt att de utbildningsmässiga skälen härför presenteras öppet. Det är rimligt att utredningsförslaget blir föremål för sedvanlig remissbehandling och att förslag föreläggs i ärendet, innan statens förhandlingsnämnd får i uppdrag att vidta åtgärder. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Åberopande vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om pågående utredningsarbete beträffande huvudmannaskapet för sjukgymnastutbildningen i och . () () 1985/86 Ub600
mot · G902ub601 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub601 m. fl. (m, fp, c) Högskoleutbildningen inom det systemvetenskapliga området Ur den andra av datapolitiska propositioner som förelagts (proposition 1981/82:123, bil.3, om sarmordnad datapolitik) citeras: Den alltmer ökade användningen av datorer och mikroelektronik inom produktion och administration kommer att ställa stora krav på utbildningsoch forskarinsatser. Medborgarna måste få goda kunskaper om datatekniken för att den skall kunna nyttiggöras på rätt sätt. Behovet av att utveckla kunskap och kunnande inom området är stort. Den syn på utbildningsbehovet som citatet visar delas säkert av de flesta. Vi måste ha ökade kunskaper för att informationsteknologins och datateknikens möjligheter skall kunna bemästras. Den snabba utveckling som kännetecknar ADB-området ställer därför stora krav på näringslivet och inom förvaltningen på förmåga att snabbt anpassa sig till nya förutsättningar. Livslängden hos nya tekniker och hos specialkunskaper tenderar att bli allt kortare. Att följa med i denna utveckling är ett överlevnadsvillkor för många företag. Detta kräver tillgång till personal med gedigna grundkunskaper. Därför måste ställas stora krav på undervisningsväsendets förmåga att förse arbetsmarknaden med utbildning av hög kvalitet och aktualitet. Undervisningsväsendet måste också fungera på ett sådant sätt att anpassning till nya förutsättningar är möjlig. Det innebär i praktiken att ADB-utbildningen fortlöpande måste ses över och utvecklas. Det är mycket angeläget att möjliggöra utbildning i databehandling och informationsteknologi inom olika delar av högskoleutbildningen. Den framtida arbetsmarknaden kommer att efterfråga personer med kombinerade kunskaper i t. ex. ekonomi, administration, statistik och databehandling. Ett väsentligt inslag i denna utbildning är att förse högskolorna med riklig tillgång till datorkapacitet. Systemvetenskapliga linjen är den viktigaste högre utbildningen för administrativt inriktat arbete inom dataområdet. Det är från systemvetenskaplig linje som en allt större del av systemerare, projektledare och utredare kommer att hämtas. För den framtida utvecklingen är dessa yrkeskategorier av avgörande betydelse. Särskilt viktigt är det att utbilda i systemteknik och i relationerna teknik, människa och samhälle. Här ställs stora krav på kvaliteten i utbildningen likaväl som inom vissa specialområden som systemutformning, systemförvaltning och datakommunikation. Vi förordar därför dels en kvalitetshöjning genom ökad per capitatilldelning, dels att tillgången på teknisk utrustning skall vara tillräcklig, dels att den systemvetenskapliga linjen förlängs från att vara treårig till att vara fyraårig. Förslagen bör finansieras genom omfördelning av medel inom berörda anslag. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den systemvetenskapliga linjen, utbildningsfrågor och deras finansiering. () () 1985/86 Ub601
mot · G902ub604 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub604 Hans Nyhage och () Behörighetskomplettering Enligt högskoleförordningen 5 kap. 32 § skall betyg som kompletterats för behörighet (kompletteringsbetyg) medräknas om det är lägre än det ursprungliga betygsmedelvärdet. Detta innebär att en komplettering kan sänka en sökandes betygsmedelvärde men däremot inte höja det. För t. ex. tillträde till sjuksköterskeutbildningen krävs genomgången vårdlinje vid gymnasieskolan. Sökande som saknar denna gymnasieutbildning kan komplettera genom att genomgå en ettårig vårdinriktad kompletteringskurs och därmed bli behörig att söka. Om betygen från denna kurs skulle höja vederbörandes totala betygsmedelvärde får det inte medräknas. Däremot skall det medräknas om betygsmedelvärdet sänks. Det logiska och rättvisande i detta måste ifrågasättas. Så länge det märkliga förhållandet råder att det är viktigare när kunskaperna inhämtas än att de blir inhämtade, dvs. att s. k. konkurrenskomplettering inte godkänns, är det väl ändå rimligt att en nödvändig behörighetskomplettering uteslutande är just detta och inte får innebära en betygssänkning. Den ifrågavarande bestämmelsen i högskoleförordningen måste alltså ändras, vilket bör ge regeringen till känna. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behörighetskompletteringens påverkan på betygsmedelvärdet. Hans Nyhage (m)
mot · G902ub605 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub605 Hans Nyhage och () En systemvetenskaplig linje vid högskolan i Vid högskolan i ges en lokal linje benämnd näringslivsinriktad databehandling. Linjen omfattar 80 poäng. Som särskild behörighet gäller att den studerande dels har kunskaper i matematik och fysik från naturvetenskaplig linje, dels kunskaper i datakunskap. Det sistnämnda kravet innebär, att linjen är den enda grundläggande högskoleutbildning inom dataområdet, som inte är en ren nybörjarutbildning. Förutom utbildning i data inriktas linjen även mot det ekonomiska ämnesområdet. Vid högskoleväsendet i landet finns en allmän utbildningslinje kallad systemvetenskaplig linje. Den har en klart mer allmän inriktning än den ovan angivna lokala utbildningslinjen. Den omfattar 120 poäng och har lägre behörighetskrav för inträde än vad fallet är med linjen näringslivsinriktad databehandling. Konstateras kan också att fr. o. m. kommer inom högskoleutbildningen i landet att ges ytterligare en datainriktad utbildningslinje, nämligen datastyrda tillverkningssystem, omfattande 80 poäng. Utbildningen vänder sig till studerande, som genomgått fyraårig teknisk linje, maskinteknisk variant. Kompetens och utrustning för en kvalificerad datautbildning finns således redan vid högskolan i . Det är naturligtvis ev stor vikt att dessa resurser utnyttjas i så stor utsträckning som möjligt. Arbetsmarknadens behov av utbildad personal inom dataområdet är väl känt och torde inte komma att minska. Förutsättningarna för en lokalisering av den systemvetenskapliga linjen till är goda och grunderna härför är starka. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering till högskolan i av systemvetenskaplig linje. Hans Nyhage (m)
mot · G902ub606 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub606 och () Bättre utbildning i medicinsk etik Mångå upplever att den medicinska tekniken tagit överhanden i modern hälso- och sjukvård. I äldre vårdutbildningar hade sjukvårdens etik plats som självständigt ämne såväl i läkar- som i sjuksköterskeutbildningen. Etiska frågor har fått förnyad aktualitet. Den medicinska forskningen och den medicinska tekniken har under skapat många nya, tidigare aldrig aktuella möjligheter, som reser tidigare okända etiska frågor. Riksdag och regering har uppmärksammat detta och ett etiskt råd har tillsatts. Tyvärr har inte vårdutbildningarna genomsyrats av detta tänkande. All sjukvård från planeringen till patientbehandlingen borde inrymma etiska regler. Medicinsk etik bör ingå som ett eget ämne i all vårdutbildning. Dagens sjukvård ställer stora krav på utövarna. Det är därför en styrka att ha en god etisk grund att utgå ifrån. Att tänka och handla etiskt innebär inte bara en trygghet i yrkesutövningen utan även för den vårdsökande allmänheten. Med anledning av det framförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att all sjukvårdspersonal ges erforderlig utbildning i etik. () ()
mot · G902ub610 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub610 och i (c) Behovet av en särskild idrottshögskola Vid Riksidrottsförbunds årsmöte beslutade mötet att uttala ett behov av en idrottshögskola i . Bakom detta uttalande står 206 ombud från 57 specialförbund och 22 distriktsförbund. Intresset för fysisk träning, idrott och friluftsverksamhet har kontinuerligt ökat . Den föreningsorganiserade idrottsrörelsen har befunnit sig i ett mycket dynamiskt skede. Drygt två miljoner svenskar beräknas sålunda utöva någon form av organiserad idrott under sin fritid. Med hänsyn till den stora omfattningen som idrotten har finns det behov av en rad olika utbildningar av lärare och ledare med kunskap i frågor rörande motorisk utveckling, friskvård, skolgymnastik, olika former av idrott, friluftsliv och en till dessa intressen anpassad planering av samhällets fysiska miljö. Utöver den utbildning som finns inom idrottens område kan det finnas behov av en mer samlad utbildning med möjlighet till utvecklingsarbete och forskning inom ämnet idrott. Med hänvisning till ovanstående hemställs att begär att regeringen låter genomföra en utredning om behovet av en idrottshögskola.