mot · G902A418 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86: A418 m. fl. (c) Arbetsmarknadssituationen i När man överblickar den sydsvenska arbetsmarknadens situation så ter den sig dyster, i synnerhet för som är centralorten. Kriserna inom näringslivet i vår region har medfört att arbetslösheten i ökat mycket kraftigt och är en av de högsta i landet. har vårt län fått en drastisk uppgång i antalet arbetslösa. Länets andel av de arbetslösa i landet har ökat till , dvs. var nionde som står utanför den ordinarie arbetsmarknaden bor i . När det gäller antalet arbetslösa har länet i särklass flest trots att de arbetsmarknadspolitiska insatserna har ökat markant . har också ungdomarna haft sämre möjligheter att få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Detta har lett till svårlösta sociala problem som framför allt är märkbara i åldersgruppen enligt länsarbetsdirektören. Bedömningen är också den att en nedläggning av den civila fartygsproduktionen vid skulle få mycket svåra konsekvenser för och . Det kan innebära att arbetslösheten i länet skulle stiga till öppet arbetslösa. Om man räknar in alla dem som sysselsätts i arbetsmarknadspolitiska åtgärder skulle siffran stiga till . Enligt länsarbetsnämndens statistik stod ca 31 000 personer utanför den reguljära arbetsmarknaden i . Detta var 13000 fler jämfört med närmast föregående jämförbart konjunkturår som var 1980. Bilden av präglas alltså inte av utveckling och expansion utan snarare av oroande tendenser till stagnation. Sedan åtskilliga år har befolkningstalet i inte bara stagnerat utan gått kraftigt tillbaka. Det är en följd av såväl en tidigare alltför ensidig satsning på stora företag som en ensidig satsning på höghusområden när det gäller bostadsplanering. När möjlighet för barnfamiljer att bygga småhus i kranskommunerna runt underlättades, ökade utflyttningsströmmen. Valfrihet i boendet var så gott som obefintlig i . Arbetslösheten i har legat på en alltför hög nivå under hela 1980talet. uppgick arbetslösheten i till , vilket innebär en dubbelt så hög nivå som för riket som helhet som hade . Till detta kommer alla de som sysselsätts genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Ett annat mått på den nyfattigdom som finns i är utvecklingen av socialbidragens storlek. uppgick de till mer än 300 miljoner. Det skall jämföras med 50 miljoner 1980. Procentuellt är den ort i som har det största antalet socialbidragstagare, nämligen . 1 1985/86. Om den civila fartygsproduktionen vid läggs ner drabbas . direkt 2 300 av de på 2800 anställda. Till det kommer ca 1 300 A418 som arbetar som underleverantörer. Enligt länsarbetsdirektören skulle vi få mellan 6000 och 10000 färre arbetstillfällen och då är siffrorna inte tilltagna i överkant. Situationen för särskilt skulle bli fullständigt oacceptabel. Därför måste allt göras för att rädda . I en särskild motion till årets framför vi våra synpunkter på varv. Av sysselsättningsskäl finns det all anledning att prioritera byggandet av ett nytt polishus i . Det får inte uppskjutas längre. Också andra skäl talar för igångsättning under innevarande år. är nu utspridd på sju olika ställen i staden. Dessutom är de otidsenliga arrestlokalerna och bristen på häktningsplatser i ett stort problem. Huvudförutsättningen för att vårt län skall få en gynnsam utveckling är en kraftfull satsning på näringslivet med särskild inriktning på de mindre och medelstora företagen och en arbetsmarknadspolitik som bl. a. underlättar för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Att de små och medelstora företagen ges goda förutsättningar att arbeta är viktigt eftersom nya arbetstillfällen inom den privata sektorn främst uppkommer i dessa företag. Det hindrar inte att också en stor och livskraftig framtidsindustri som genererar en tät struktur av småföretag är något som främst är i behov av. I det här sammanhanget är det lämpligt att peka på Fosie industriby i som ett exempel på en satsning på småföretag som lovar gott för framtiden. Till Fosie industriby bör ett verkstadstekniskt utvecklingscentrum förläggas, knutet till tekniska högskolan i . Trots de betydande insatser den dåvarande regeringen gjorde i samband med Öresundsvarvets nedläggning och trots det förtroendefulla samarbetet mellan Finans, näringslivet och anställda, kommunen och de politiska partierna, så återstår mycket att göra för att komma till rätta med följderna av varvsnedläggelsen. Minskad sysselsättning i flera tidigare företag och tillströmningen av nya unga arbetssökande har lett till att arbetsmarknadssituationen trots allt försvårats. Minskad befolkning och därmed minskat skatteunderlag gör kommunens ekonomi ansträngd. Utbildning, utveckling och forskning Att en region som den skånska har drabbats av en så hög arbetslöshet är anmärkningsvärt med tanke på de av alla insedda goda förutsättningar som föreligger. borde i ännu högre grad kunna tillvaratas som en stimulerande kraft. Enligt i har företagen stora svårigheter att rekrytera kvalificerad arbetskraft med utbildning inom främst verkstadsteknik samt dator- och mikroelektronik. Företagen inom verkstadsindustrin har särskilt svårt att tillgodose behovet av utbildad arbetskraft även om man försöker rekrytera från hela landet. Inrättandet av verkstadsskolor och intensifierad lärlingsutbildning är därför mycket angeläget, något som vi från sida har krävt . Med hänsyn till de positiva erfarenheter som verkstadsskolor inom olika Mot. företag har gett är det berättigat att begära att gymnasial yrkesutbildning i A418 större utsträckning än förläggs till verkstadsskolor. Vid en industriby, t. ex. den i Fosie, kan också med fördel utbildningen ske vid en verkstadsskola. En uppenbar fördel som är värd att framhållas i det här sammanhanget är att företag rimligen har större möjligheter att hålla sig å jour med utvecklingen i fråga om maskiner, datorer, arbetsprocesser etc. än en skola som under samma tak skall tillgodose utbildningen inom olika yrken. Arbetskraft med dator- och elektronikutbildning får en allt större betydelse för industrins utveckling. Det är angeläget att ett eller två utbildningsår med sådan utbildning sker som påbyggnad efter gymnasiet. Välutbildad arbetskraft är en förutsättning för en vitalisering och utveckling av vår region. Lunds tekniska och naturvetenskapliga högskola har som ett led i detta arbete tillsammans med handelskammare utarbetat ett mikroelektronikprogram som innebär en kraftfull satsning med utbyggd forskning inom viktiga teknikområden. Avsikten är att ytterligare ett hundratal elektronik- och dataingenjörer skall utexamineras från . En utredningsgrupp inom Lunds universitets matematisk-naturvetenskapliga fakultet har föreslagit förläggning av ett BIO Centrum till vilket skulle få stor betydelse för främst den svenska växtförädlings-, livsmedels- och läkemedelsindustrin. Biotekniken och livsmedelsforskningen är redan tunga områden vid . En satsning på ett BIO Centrum skulle således vara en viktig insats för vårt län inte minst med tanke på den starka koncentration som livsmedelsindustrin har till den sydsvenska regionen. Samverkan mellan i och näringslivet (SUN) har resulterat i . Storföretag har beslutat om lokalisering av forskning och utveckling till , många inom bioteknikens område. Ett liknande projekt är aktuellt i . Forskningsbyn i ligger i direkt anslutning till och och inriktas på farmakologi och medicinsk teknik. Det borde vara möjligt och är mycket behövligt att de positiva effekterna av högskolorna i tillvaratas även för de mindre kommunernas del. Samverkan mellan kommun och har inletts av forskningsorganisationen med forskningscentra i och . Avsikten är att det arbete som läggs ner vid och skall resultera i industriell produktion inom länet. Enligt vår uppfattning bör på samma sätt ett samverkansprojekt startas med inriktning på jordbruks- och livsmedelsområdena, lämpligen förlagt till mellersta delen av länet, t. ex. Vad helt allmänt bör framhållas om utbildning och forskning är att det är mycket viktigt att länet och södra utbildningsregionen får behålla och vidareutveckla sina resurser på detta betydelsefulla område. Regionen måste inom alla områden tillförsäkras ett utbildningsutbud som svarar mot regionens folkmängd. Av särskild vikt är att regionen inte berövas utbild 11 1985/86. ning inom en hel sektor, vilket i vissa anmärkningsvärda situationer har Mot. 1985/86 skett. Vi tänker bl. a. på det ödesdigra och olyckliga beslutet att lägga ner A418 tandläkarutbildningen i och koncentrera utbildningen till . Beslutet att lägga ner i som moderater och socialdemokrater genomdrev var alltså djupt beklagligt. Tyvärr har det beslutet litet av symbol över sig. Inte ens det faktum att koncentration till som har en närmast överhettad arbetsmarknad som praktiskt taget saknar arbetslöshet kunde få regeringen att tänka om. Vi kräver därför att beslutet omprövas. På energiområdet har fått de första kontakterna med naturgasprojekten. Det är i vårt län som de första näten färdigställs och det ger oss unika möjligheter att få industri som direkt och indirekt bygger på denna för landet nya energiteknologi. Inom energisektorn har ett intressant projekt startats i . Man har börjat utnyttja den geotermiska energi som är tillgänglig inom olika delar av kommunen. Detta projekt har riksintresse och borde få nya liknande projekt som efterföljare. Även andra delar av har de naturliga förutsättningarna för detta. bedrivs vid miljövårdsprogrammet vid forskning rörande nya metoder att ersätta icke förnyelsebara energikällor. Denna forskning behöver en professur för att den fortsatta verksamheten skall anses tryggad. Den kunskap som byggts upp och de innovationer på området som varit forskningens resultat kan bli av särskilt stort värde i samband med den av beslutade avvecklingen av kärnkraften. Då den tvärvetenskapliga inriktningen är typisk för denna forskning bör professuren förläggas till den matematisk-naturvetenskapliga fakulteten. har en skiftande befolknings- och näringslivsstruktur. Förutom storstadsområdena, främst och , finns kommuner med närmast glesbygdsliknande förhållanden. Det finns oroande tecken på en utslagningspolitik inom jordbruket. Syftet sägs vara att komma till rätta med överskottet på livsmedel. är livsmedelsbristen alltjämt skriande i världen. De ständigt på nytt uppkommande planerna på att lägga ner åkerjord måste stoppas. Det är inte bara de som arbetar i jordbruket som berörs. Även de som arbetar i livsmedelsindustrin drabbas. Denna industri har som redan framhållits stor betydelse för näringslivet i regionen. Dessutom skulle det ljusa öppna odlingslandskapet förändras på ett sätt som en stor majoritet av svenska folket inte vill uppleva. I länet har av tradition jordbruksnäringen innehaft en stark position. Dock måste det tyvärr konstateras att den därpå baserade livsmedelsindustrin inte byggts ut i samma omfattning som i jämförbara områden utomlands. Därför måste arbetet med olika exportprojekt i näringslivsdelegationens regi som bl. a. avser export av högförädlade livsmedel fortsätta. Det finns säkerligen stora möjligheter att öka förädlingsgraden på de livs- 4 medel som produceras. På goda grunder kan det också antas att det finns Mot. avsättning utomlands för rätt förädlade livsmedelsprodukter. lan i finns som tidigare nämnts en betydande forsknings- och kunskapskapacitet inom det livsmedelstekniska området. En stor del av denna forskning är förlagd till Kemicentrum som är norra största samlade enhet för forskning och utbildning inom kemi och bioteknik. Särskilt aktuellt just nu är en satsning på etanoltillverkning avsedd att till viss del ersätta motorbensin. Med tanke på jordbruksnäringens omfattning i är det naturligt att vid uppförande av produktionsanläggningar för etanol en sådan anläggning blir lokaliserad till vårt län. Trädgårdsnäringen är också av stor betydelse. Näringen har fått vidkännas svårigheter på grund av stor känslighet för oljepriset. Branschen måste konkurrera med import från länder med bl. a. betydligt lägre kostnader beroende på ett gynnsammare klimat och annat löneläge. De kvantitativa importbegränsningar som gäller i andra länder finns inte hos oss. För att trädgårdsnäringens framtid skall säkerställas är det viktigt med åtgärder mot dumpning. Det är också av stor vikt att importerade varor är underkastade samma kontroll ur hälsosynpunkt som svenska produkter. Närheten till kontinenten måste för ses som en tillgång. En lösning på frågor om förbindelserna över måste sättas in i en helhet i vilken dagens medvetenhet om miljön får väga tungt. Broplanerna har länge kastat sin skugga framför sig och helt naturligt skapat ointresse för investeringar i täta, bekväma och regelbundna färjeförbindelser. Dessa har i årtionde efter årtionde fått karaktär av en provisorisk lösning. Så länge broplanerna får fungera som en flykt från verkligheten in i en osäker framtid blir varje satsning på färjeförbindelser halvhjärtad och tvehågsen. Det är en attityd som hotar göra till en återvändsgränd. Därför bör broplanerna förpassas så långt in att de inte längre distraherar satsningen på täta, bekväma och snabba färjeförbindelser mellan och som en fast förbindelse mellan och förverkligas. Talet om bron har blivit ett falskt alibi för hur mycket man gör, beslutar och vill men i verkligheten händer ingenting. Det ständiga talet om bron har blivit ett den obotfärdiges förhinder att göra något annat, en fix idé som blockerar alla andra idéer, a över troubled water. Men krisen i visar att vi har nog av trouble kvar och dem kan man inte lösa med en bro. Det måste i sammanhanget understrykas att förbindelserna mellan och bör ses som ett riksintresse med tanke på att detta ju är en förbindelse mellan två stater och inte endast ett lokalt intresse. Om säkra, regelbundna, täta och bekväma förbindelser med nu äntligen kom till stånd så skulle mycket kapital och initiativförmåga finnas till övers för satsningar på områden vilka är fattig på, t. ex. en tät, flexibel och stryktålig struktur av små och medel- Mot. 1985/86 stora företag. Lämpligt vore vidare att flygplatsen fick en ökad andel av den utrikes flygtrafiken. Flygplatsen utnyttjas inte som avsågs när den uppfördes. Ett ökat antal direktavgångar från till t. ex. , , och Ziirich bör eftersträvas. En förutsättning för regionens utveckling är goda kommunikationer. Regionalt har en satsning genomförts i interkommunalt samarbete inom kollektivtrafiken. Detta har resulterat i bl. a. Pågatågen som är utvecklade och tillverkade inom landet. Denna utveckling måste fortsätta eftersom god kollektivtrafik är en underlättande faktor när det gäller att utjämna lokala variationer i fråga om tillgång och efterfrågan på arbetskraft. Elektrifieringen av järnvägen skulle betyda mycket för Ystads och angränsande kommuners utveckling. Därigenom skulle den regionala balansen främjas. Såväl länstrafikbolaget som berörda regionala planeringsorgan är intresserade av att utöka tågtrafiken och få en bättre anpassning av tidtabeller till arbets- och skolpendling. En utredning som gjorts av Sydvästra () och Sydöstra () visar att resandefrekvensen i det närmaste kan tredubblas . Tre olika trafikeringsalternativ buss, dieseltåg, eltåg - har närmare studerats. Enligt utredningen är eltågsalternativet det ur samhällsekonomisk synpunkt bästa alternativet. För att realisera eltågsalternativet krävs en elektrifiering och upprustning av banan och att regeringen ställer erforderliga medel till förfogande. När det gäller naturvården i måste det arbete som har utförts av och för t. ex. vård och skötsel av fornvårdsobjekt, s. k. landskapsvårdsarbeten utanför naturreservat och arbeten inom naturreservat, fortsättas. I vårt skånska kulturlandskap finns många fornminnen som det är angeläget att vårda. Vissa typer av det äldre kulturlandskapet måste också bevaras. Den förändring av landskapet som sker genom igenväxning av odlingslandskapet kan förhindras genom vård av t. ex. hag- och betesmarker. Man vårdar på olika sätt den ädla lövskogen, särskilt bokskogen, pilevallar har restaurerats, läplanteringar har utförts. Den vandringsleden Skåneleden är också en uppskattad satsning som har gjorts för att underlätta rekreation och friluftsliv.. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsmarknadssituationen i och , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. 1985/86 motionen anförts om byggandet av polishuset i , A418 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsning på utbildning och forskning i , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omprövning av beslutet om nedläggning av grundutbildningen vid i , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jordbruks- och trädgårdsnäringen samt naturvården i , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggandet av en etanolfabrik i , 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunikationerna i . () ()