mot · G902421 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:421 m. fl. Inkomstskatten (prop. 1985/86:130) Den socialdemokratiska politiken har präglats av oförmåga att konsekvent hantera de fördelningspolitiska problemen. Avvägningen har brustit mellan nödvändig stramhet i den ekonomiska politiken och målmedvetna satsningar för de grupper som i skilda avseenden har det ekonomiskt svårast. I anslutning till att under allmänna motionstiden presenterade sin politik uttalade vi att behovet av en målmedveten fördelningspolitik är stort. Vi presenterade mot denna bakgrund en politik till gagn för barnfamiljer, människor i normala eller låga inkomstlägen, för att minska befolkningskoncentrationens negativa miljöeffekter i storstadsregionerna och för att skapa goda och likvärdiga möjligheter till arbete och service i hela landet. Grunden för en sådan utveckling är en fasthet i den långsiktiga ekonomiska politiken med målet att nå ekonomisk stabilitet. Skattepolitiken, regionalpolitiken, närings- och småföretagspolitiken samt olika former av transfereringar måste målmedvetet användas för detta syfte. Dessa utgör delar av en samlad centerpolitik som representerar en helhetssyn på samhällsutvecklingen. Vi kan nu konstatera att regeringen i vissa avseenden har tagit intryck av centerförslagen. noterar vi de allvarliga brister som de nu presenterade regeringsförslagen innebär när det gäller helhetssynen på samhällsutvecklingen. förslag, vilka ännu inte behandlats av , innebär bl. o Det kommunala grundavdraget höjs från . Det innebär en skattesänkning för alla med . o Den kommunala skatteutjämningen byggs ut och förstärks med 1000 milj. kr. Det innebär möjligheter till rättvisare skatter mellan landets olika kommuner och landsting. o Den statliga skatteskalan inflationsskyddas. Det innebär att inflationen inte tillåts att smyghöja skatten och att avtalsförhandlingarna underlättas. o Gränsen för marginalskatt höjs från . Det innebär att intentionerna i marginalskattereformen fullföljs. o En beskattad och ATP-grundande vårdnadsersättning om /år införs i en första etapp till dess barnen är . Det innebär ökad valfrihet i barnomsorgen för familjerna, mer tid för barnen och ökad social rättvisa för de som som tar det största ansvaret för barnen. 1 1985/86. o Skattereduktionen för familjer med enbart en inkomst byggs i en första Mot. etapp ut från . Det innebär att de hårdast trängda barnfamiljernas ekonomi förstärks med . o Barnbidraget höjs från . Det innebären generell förstärkning av barnfamiljernas ekonomi - inte minst flerbarnsfamiljernas. o Pensionssystemet förbättras genom att alla med låg eller ingen ATP tillerkänns rätt till pensionstillskott. Det innebär rättvisa för de pensionärer som har den lägsta pensionen. 0 Det regionalpolitiska stödet och glesbygdsstödet byggs ut. Högskolan och utbildningsväsendet i övrigt ges en mera aktiv roll i regionalpolitiken. Jordbruket ges mera rimliga arbetsvillkor. Satsningen på energihushållning och inhemska energikällor fullföljs. De mindre företagen ges rimligare villkor. Det innebär en allsidig utveckling i landets olika delar och större möjligheter till arbete. 1 FiU 1985/86:10 reservation nr 19 har vi redovisat ett budgetalternativ, som ger ett med ca 3 000 milj. kr. minskat budgetunderskott i förhållande till regeringens förslag och som inrymmer de fördelningspolitiska insatser som ovan redovisats. alternativ bygger på ett målmedvetet sparande och en omfördelning av resurserna. I ekonomiska och energipolitiska motioner pekade vi på en råd åtgärder som borde vidtas av energipolitiska och arbetsmarknadspolitiska skäl. Vi föreslog bl. a. en energiutvecklingsfond, vilken skulle finansieras genom en särskild avgift på kärnkraftsproducerad el. Vi föreslog en höjd och energilikformig skatt på kol. Vi erinrade om att ett fortsatt och varaktigt prisras på olja skulle motivera en omfördelning av skattetrycket på energi och arbete. begärde att möjligheterna att sänka arbetsgivaravgifterna i småföretagen prövas. Regeringen redovisar en politik som avsevärt skiljer sig från helhetssyn. Regeringen har meddelat att man skjuter upp en reformering av den kommunala skatteutjämningen. Man är inte beredd att inflationsskydda den statliga skatteskalan. Regeringen är inte beredd vidta särskilda insatser för eninkomstfamiljerna. Regeringen förhåller sig fortfarande passiv i de grundläggande regionalpolitiska frågorna. Något förslag till förmån för undantagandepensionärerna tycks inte vara att vänta från regeringen. Från sida vill vi ändå med tillfredsställelse konstatera att regeringen i vissa avseenden anammat, eller närmat sig, de synpunkter vi redovisade . Förslaget att höja det kommunala grundavdraget är identiskt med förslag. Förslaget att höja den s. k. brytpunkten är något mer än halvvägs upp till den nivå vi förordat. Förslaget att höja garantinivån i föräldraförsäkringen kan möjligen ses som ett första socialdemokratiskt medgivande för att centerkravet om en beskattad och ATP-grundande vårdnadsersättning är berättigad. Förslaget att höja barnbidraget kan också hälsas med tillfredsställelse. Förslaget om förstärkt studiebidrag är i enlighet med familjepolitiska program. På det energipolitiska området innebär förslaget om höjd kolskatt i huvudsak samma skattehöjning som förordat. Förslaget att höja oljeskatten grundas på samma argumentation som tidigare Däremot är förslagen till höjd skatt på naturgas och gasol i strid med Mot. 1985/86:421 de energipolitiska och miljöpolitiska värderingar står för. I enskildheter har socialdemokratin på det skattepolitiska området tagit intryck av framförda centerkrav. Det gäller t. ex. räntetilläggen och den slopade sambeskattningen av makars B-inkomster. Inkomstskatten (prop. 1985/86:130) förslag på inkomstskattepolitikens område gäller 1987 samt krav på inflationsskyddade skatteskalor för framtiden. Genom inflationsskyddet får skattepolitiken en långsiktig stabilitet till gagn för avtalsförhandlingar och samhällsekonomi. skattereform avsåg med stöd av en stor majoritet att ge en långsiktig stabilitet åt skattepolitiken. har riktat allvarlig kritik mot socialdemokratin när man successivt urholkat och frångått vad som överenskommits. Det socialdemokratiska agerandet äventyrar långsiktigt den politiska samling kring skattepolitiken som den av ledda regeringen avsåg att åstadkomma. står i sak för den inriktning av skattepolitiken som överenskoms 1981. Våra förslag syftar till att utifrån nya förutsättningar återskapa den stabilitet som då eftersträvades. tvingas vi konstatera att socialdemokratin frångår ytterligare en komponent i beslutet, nämligen rätten att kvitta villaunderskottet med kapitalinkomst. yrkar avslag på detta förslag. Regeringen avvisar den stabila grund för skattepolitiken som en inflationsskyddad skatteskala ger. I stället redovisar man förändringar i skatteskalan . Vi har inte funnit anledning ändra vårt skattealternativ . Enligt vår mening måste frågan om en justering av den statliga skatteskalan prövas utifrån stabiliseringspolitiska och fördelningspolitiska utgångspunkter och med hänsyn till resultatet av ingångna avtal. vill vi redan nu framhålla att det är rimligt att ytterligare höja det kommunala grundavdraget till , för att därmed trygga den fördelningspolitiska profilen i skattepolitiken. Detta överensstämmer med regeringens förslag. Vi vill emellertid understryka att kommunerna har vitt skilda förutsättningar att bära denna påfrestning. Denna metod för skatteomläggning skärper kraven på ökade resurser till den kommunala skatteutjämningen. Vi avser att återkomma med förslag i denna del utöver vad vi redan förordat ekonomiska motion. Mot denna bakgrund bör den närmare avvägningen mellan vilka besparingar eller justeringar inom skattesystemet som är rimligt att göra 1988 ske med hänsyn till den ekonomiska situation som då råder. Regeringen har för sin del redovisat en minskad skatteintäkt för statskassan om 2 232 milj. kr. Man har då uppenbart utgått ifrån den beskattning som skulle råda om inflationen tilläts smyghöja skatten. Härvidlag bör erinras om att statens skatteintäkter väsentligt överstigit de antaganden regeringen redovisat för i budgetpropositionen. Detta beror bl. a. på att skatterna smyghöjts av inflationen. vägas in i en samlad ekonomisk-politisk bedömning av regeringens alternativ Mot. och när det gäller att utforma vad som långsiktigt är möjligt, rimligt och Inkomstförstärkningar (prop. 1985/86:140) har i motioner och i den allmänpolitiska debatten redovisat kritiska synpunkter på vissa företeelser på börsen. Våra framförda förslag har syftat till att stärka det personliga ägandet av aktier för att begränsa utvecklingen mot alltmer institutionellt ägande. Löntagarfonderna skall avskaffas. Enligt uppfattning skall småspararnas intressen bättre skyddas bl. a. genom rättvisare skatteregler, och genom att begränsa möjligheterna till riktade emissioner av det slag som innebär brott mot sund affärsetik. Vi anser det rimligt att inrikta åtgärderna för att trygga en sund utveckling på börsen. Förslaget om höjd omsättningsskatt har inte denna karaktär. En omsättningsskatt kan t. o. m. under vissa förutsättningar motverka börsens grundläggande funktion, nämligen att utgöra ett instrument för en rationell och marknadsmässig omstrukturering av näringslivet och med uppgift att förse näringslivets vitala och utvecklingskraftiga delar med nödvändigt riskkapital. Höjd omsättningsskatt löser inte de problem som finns på börsen. Till viss del är börsens utveckling ett direkt resultat av att socialdemokraterna i sin politik inte beaktat marknadens sätt att fungera. Löntagarfonderna har inneburit att nytt kapital tillförts utan att börsen fått mer substans. Med politik hade löntagarfonder inte införts. Däremot hade börsen tillförts substans genom utförsäljning av statliga företag, vilket marknadsmässigt rimligen hade dämpat kursuppgången. Enligt mening får inte de statliga åtgärderna på aktiemarknaden motverka dess grundläggande funktioner. Den klippekonomi som utvecklas skall mötas med åtgärder riktade mot just detta fenomen. Företagens revisorer bör ha viktiga uppgifter i detta sammanhang. Ett kortsiktigt ägande vars motiv är spekulation i snabb kursstegring borde kunna mötas med skärpta regler för realisationsvinstbeskattningen riktade mot dessa fall. Det är särskilt angeläget att favoriseringen av institutioner och aktiebolag på enskilda individers bekostnad upphör genom rättvisare skatteregler för småsparare. Införande av privata investeringskonton, enligt tidigare framförda krav, verkar i samma riktning. Riktade emissioner, utan insyn från enskilda småsparare, borde mötas med att återinföra de gällande reglerna om att sådana beslut måste tas på bolagsstämman. Energiskatter är ett av de mest centrala instrumenten för att förverkliga de energipolitiska och miljöpolitiska målen. Mot den bakgrunden beslöt 1981 på förslag av den dåvarande regeringen att prisutvecklingen på olja 4 skulle motsvara en real ökning om . På grundval av detta beslut har Mot. 1985/86:421 enskilda kommuner och företag gjort betydande insatser för energihushållning och för att ersätta olja med inhemska förnybara bränslen. Den senare tidens kraftiga prisfall på olja hotar den fortsatta förnyelsen av det svenska energisystemet. Enligt mening får detta inte ske då det långsiktigt hotar en miljö och prismässigt positiv utveckling. Om energibeskattningen skall fungera som ett instrument i energipolitiken måste skattesatserna vara rationellt motiverade utifrån de idémässiga mål som man avser uppnå. Enligt mening skall energibeskattningen utformas för att säkra kärnkraftens avveckling och minska oljeberoendet. Beskattningen skall vara ett styrmedel för att åstadkomma en övergång till ett energisystem baserat på i huvudsak förnybara energikällor och en effektivare energianvändning. Miljövänliga energikällor skall främjas. Från dessa utgångspunkter hävdar följande riktlinjer för energibeskattningen: Importerade och miljökrävande energiråvaror såsom kol och olja bör ha en energilikformig (per energienhet likvärdig) beskattning. I jämförelse med den höjning av oljeskatten som föreslås bör därför kolskatten höjas till /ton. (Regeringen föreslår /ton). Miljövänliga energikällor bör ha en skattemässig miljörabatt. Naturgas beskattas med hälften av vad en med olja energilikformig beskattning motsvarar, dvs. (Regeringen föreslår /m3.) Gasol beskattas av vad energilikformig beskattning motiverar eller med /ton. (Regeringen föreslår /ton.) Inhemska fasta bränslen och alternativa drivmedel, såsom etanol, producerade på inhemska råvaror bör ej beskattas. Undantag från energilikformig beskattning bör kunna göras för drivmedel där rimliga substitut saknas. I ekonomiska motion påtalades att ett fortsatt sänkt oljepris, med tillämpande av de energipolitiska riktlinjerna, borde leda till en ökad skatt på olja och en minskad beskattning av arbete. Med den utveckling som kan förutses är det nödvändigt att höja oljebeskattningen. Om oljemarknaden långsiktigt skulle utvecklas så att oljepriset åter drastiskt skulle höjas, måste denna skatt omprövas. Från regionalpolitiska utgångspunkter är det angeläget att minska prisskillnaderna på olja mellan landets olika delar. kräver att regeringen lägger förslag för en prisutjämning. Det grundläggande syftet med en förändrad oljeskatt är energi- och miljöpolitiskt. Det gäller att trygga den fortsatta omvandlingen av energisystemet och säkra redan gjorda investeringar. I det längre perspektivet bör enligt uppfattning en överföring ske av skattebördan från arbete till främst knappa miljöstörande energiråvaror. I en särskild centermotion utvecklas våra synpunkter om energibeskattningen. Familjepolitiken (prop. 1985/86:137) Regeringens nu presenterade förslag föranleder oss inte till några särskilda yrkanden utöver dem som vi lämnade i vår familjepolitiska motion . Förslagen att höja barnbidragen och studiebidragen är i enlighet med våra krav och familjepolitiska program. Det innebär att vi beträffande garantinivån i föräldraförsäkringen anser att i stället bör ansluta sig till vårt förslag om utbyggd vårdnadsersättning med de fördelar från familjepolitisk, fördelningspolitisk och jämställdhetspolitisk utgångspunkt detta innebär. har drivit kravet om en vårdnadsersättning för att småbarnsföräldrar skall få ekonomisk möjlighet att ge små barn mera tid. Det är glädjande att regeringen insett det berättigade i dessa krav. När det gäller garantimånaderna i föräldraförsäkringen framhåller nämligen föredragande statsråd att dessa kan vara av stort värde även för heltidsarbetande föräldrar. Genom att ta ut hel föräldrapenning med ersättning motsvarande garantinivån kan de få hela eller delar av inkomstbortfallet vid en arbetstidsförkortning ersatt med hjälp av garantibeloppet. Detta måste ses som ett genombrott för tanken om vårdnadsersättning. Dock saknas fortfarande ett konkret förslag som skulle ge en långsiktig lösning. För att det inte skall råda något tvivel om den framtida långsiktiga målsättningen bör uttala att vårdnadsersättningen skall byggas ut till att omfatta alla familjer med barn i förskoleåldern i enlighet med program. förslag motsvarar en ersättning om /dag. Sorn redovisas i reservation till FiU:s betänkande 1985/86:10 motsvarar budgetalternativ, efter de justeringar som föranletts av finansutskottets granskning ett minskat budgetunderskott om ca 3 000 milj. kr. i förhållande till regeringens budget. Vi har då inte tillgodoräknat oss den effekt på statsbudgeten om 400 milj. kr. som regeringen anser följer av höjningen av det kommunala grundavdraget. I förhållande till budgetalternativ innebär förslagen ovan för budgetåren 1986/87 och helårseffekt följande förändringar och följande förändringar i förhållande till regeringens förslag: I förhållande till FiU 1985/86:10 res. 1986/87 helår -87 Barnbidrag 0 -795 Kvartalsregeln -23 45 Energiskatter +950 +1900l) Energiprisutjämning 0 -50 Extra avdrag -5 -10 Här har vi beaktat den särskilda skatt på kärnkraftsproducerad el som vi begärt för finansiering av en energiutvecklingsfond. Som framgår av sammanställningen innebär våra förslag en ytterligare för- Mot. 1985/86:421 stärkning av det budgetalternativ vi redovisade i reservation till finansutskottets betänkande nr 10. innebär våra förslag en i förhållande till regeringen minskad skattebelastning genom kapitalinkomst och villaunderskott, liksom den uteblivna höjningen av omsättningsskatten på aktier. Enligt mening är det emellertid inte lämpligt att, som regeringen föreslår, genom skattehöjningar åstadkomma en budgetförbättring. De representerar ett nytt inflationstryck och försvårar avtalsrörelsen. Regeringens politik är mot denna bakgrund inte en framkomlig väg när det gäller att nå stabilitet i ekonomin. Enligt vår mening bör politiken långsiktigt inriktas för att minska skattebelastningen på arbete, i första hand i de små och medelstora företagen. Våra yrkanden skall ses som komplement till de av oss redan väckta förslagen i enlighet med vad som ovan anförts. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen av fördelningspolitiken och bl. a. regionalpolitikens roll i detta sammanhang, 2. att beslutar att avslå regeringens förslag till skatteskala för statlig inkomstskatt , 3. att beslutar att hos regeringen begära förslag om förstärkta resurser till den kommunala skatteutjämningen för såväl 1987 som 1988 i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att beslutar avslå förslaget om slopad kvittningsrätt mellan villaunderskott och kapitalinkomst. (c) () () . Åsling (c) P. O. () . () () () () ()