mot · G902ub815 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub815 m. fl. (s) Utbildningsinsatser i Insatser inom utbildningsområdet har visat sig vara mycket effektiva regionalpolitiska instrument. som de arbetstillfällen som försvinner ofta har ställt lägre krav på utbildning är det ofrånkomligt så att de nya jobb som kommer medför högre utbildningskrav. I olika sammanhang har också riskerna för att utbildningsklyftorna ökar påtalats. Andelen utbildade vid gymnasieskolor är i lägre än i landet i snitt. Även andelen högskoleutbildade i länet är klart lägre än riksgenomsnittet. Samtliga kommuner i visar en minskning av befolkningssiffrorna. Allvarligast är att utflyttningen till största delen består av ungdomar som söker sig till utbildning eller jobb utanför länet och sedan har svårt att komma tillbaka. Sambandet mellan länets starka beroende av basnäringar, avsaknaden av ett mer differentierat näringsliv och omfattning av utbildningsresurser och inriktning av dessa kräver en ingående analys av ungdomars situation i . Ungdomsarbetslösheten har länge varit bland de största i landet. Det stora antalet placerade i ungdomslag har inte påverkats av konjunkturuppgången, länets tätplats där speglar bekymren. Allra allvarligast är kanske ändå situationen för ungdomarna som inte fått möjligheterna att komma in på arbetsmarknaden. i har genom regionala insatser belyst arbetsmarknads- och utbildningssituationen i länet och initierat ett regionalt utvecklingsarbete. Utbildningen är en av de viktigaste faktorerna för att trygga sysselsättningen och länets utveckling. Undersökningar visar att vid samtliga högskolor, inkl. universiteten och de tekniska högskolorna, är andelen närrekryterade bland de studerande proportionellt sett kraftigt överrepresenterad. På regional nivå finns samma förhållande i de större tätorterna/högskoleorterna i förhållande till övriga länet och framför allt i glesbygdsområdena är rekryteringen till högre studier mycket låg. Ur nationellt perspektiv innebär detta att en stor begåvningsreserv inte utnyttjas. Betydelsen av starka regionala högskolor som utvecklingsresurs har understrukits i budgetpropositionerna . Utvecklingen med en kraftig befolkningsökning i framför allt och ökande problem i tidigare utglesade län skärper kraven på insatser. De nya utbildningar som tillförs högskolan i /är därför En del av de neddragningar som tidigare skett av förskollärar- och klasslärarutbildningen ersätts nu med nya utbildningar och ger en något bredare utbildningsprofil vid högskolan. Andelen tekniska utbildningar är dock ytterst liten, liksom för övrigt inom hela högskoleregion, särskilt med beaktande av att det är en så industridominerad region. Utvecklandet av de nya utbildningarna har skett genom enstaka kurser och lokala linjer. Risken är nu stor att dessa anslag inte medger ett fortsatt utvecklingsarbete. /har bedrivit ett framgångsrikt utvecklingsarbete med att bryta sektorstänkandet inom de olika pedagogutbildningarna och i ställer sökt samordna utbildningarna med varandra. /är nu den enda högskolan i som har såväl förskollärar-, fritidspedagog- som låg-, mellanstadie- och speciallärarutbildning. Utbildningen har bedrivits i enlighet med det synsätt som förskolaskola-kommittén utvecklat i sitt betänkande. Den nya lärarutbildningen för lägre stadier är i praktiken redan genomförd vid /. Dimensioneringen av lärarutbildningar inom är klart lägre än för riket. Ytterligare minskningar skulle klart snedvrida proportionerna. Den frysning av lärarutbildningarna som föreslås kan accepteras. Om resurserna kan utnyttjas för en kraftig fort- och vidareutbildning innebär det en kvalitetshöjning som snabbt får omslag. Regeringen avser att senare i vår komma med en proposition om de fortsatta lärarutbildningarna. Vi vill dock redan nu starkt ifrågasätta UHÄ.s förslag för lärarutbildningarna vid högskolan i /. Dels hamnar utvecklingarbetet i en tom säck, dels försvinner utgångspunkten: barnets hela situation, dels torde den faktiska besparingen bli ytterst marginell, dels riskerar högskolan snabbt en kompetensförstöring, dels försvinner planeringsresurser. För att få en positiv utveckling av näringsliv och sysselsättning har utbildningen en nyckelroll. Att höja utbildningnivån i länet är avgörande för utvecklingen på arbetsmarknaden. /är en viktig resurs för länets utveckling. Det är väsentligt att högskolan får behålla en bas av lärarutbildningen, även om en tillfällig nedskärning kan accepteras. Med hänsyn till de strukturella problemen och den stora utflyttningen behövs riktade insatser till . I möts Bergslagsproblemen och Norrlandsproblemen. En satsning på teknisk utbildning som en riktad insats finns det väl genomarbetade underlag för, t. ex. o material- och produktionsteknisk utbildning o en treårig variant av dataingenjörsutbildning med möjlighet till övergång för studerande från andra utbildningar inom gymnasiet o en småföretagsindustriell linje, o i samarbete med övriga högskolor i regionen och en avslutande civilingenjörsutbildning med inriktning mot materialteknik Möjligheterna till påbyggnadsutbildningar vid gymnasieskolans utbild ningar har från kommunerna i länet framförts som angelägna ur näringslivets synpunkt, men omöjliggörs genom brist på medel. Det är ytterst angeläget att prioriteras vid fördelning av medel inom den lilla ramen. Vi vill också föreslå att får pröva möjligheterna att av arbetsmarknadsmedel öka den lilla ramen. De utbildningar som berörs är ju direkta yrkesutbildningar. För att kunna förlägga utbildningar även till glesbygdsområden borde regelsystemet för komvux-utbildningarna ses över. En försöksverksamhet med nya distributionsformer av utbildning borde kunna minska hindren för de studerande som kostnaderna väsentligt skulle kunna pressas. Inom högskolan har inom vårdhögskoleområdet flera utbildningar bedrivits som modifierad distansutbildning. En sådan modell skulle kunna prövas också inom komvux-utbildningen, där man kan ha avsnitt i studiecirkelform på den egna orten, föreläsningar, laborationer o.d. hos komvux med studerande från flera orter, och kanske internat-avsnitt förlagda till folkhögskola. Intressant vore också att utnyttja ny informationsteknologi i ett sådant utbildningsprojekt. Vi föreslår att får bedriva en försöksverksamhet i enlighet med ovanstående. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en ingående analys av ungdomarnas situation i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att prioriteras vid fördelningen av medel inom lilla ramen till gymnasieskolan, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att en försöksverksamhet med utbildningar med nya distributionsformer till , 4. att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen bör pröva möjligheterna att använda arbetsmarknadsmedel för att öka lilla ramen för påbyggnadsutbildningar till gymnasieskolan med klar yrkesinriktning inom , 5. att som sin mening ger regeringen till känna att regelsystemet för komvux-utbildningar bör ses över. () () () () () Axel ()