mot · G902ub214 · 1986-01-21 00:00:00 — Inom det nya ämnet datorkunskap (delämne i matematik, samhällskunskap m.fl. ämnen) bör eleverna få sådana kunskaper att de som vuxna kan påverka och kontrollera användningen av datorer. I ämnet svenska och i övrigt när språkfärdighet tränas skall undervisning i Eleverna skall bibringas ett rikt ordförråd och göras medvetna om språkets etiska och estetiska värde. Elever med särskilda behov Under en följd av år har elever med olika typer av handikapp i allt högre grad integrerats i den vanliga undervisningen. Kds finner det viktigt att utvärdera resultatet av integreringen. Tillräckliga resurser skall avsättas för de handikappades behov. Den s. k. förstärkningsresursen måste utnyttjas för att stödja elever med behov av specialundervisning. Den får inte schablonmässigt fördelas för att enbart åstadkomma generellt mindre undervisningsgrupper. En systematisk utvärdering av elevernas baskunskaper måste ske i varje årskurs, så att inga elever med icke-funktionella läs- och skrivfärdigheter går vidare utan en för dem avpassad färdighetsträning. Invandrare och språkliga minoriteter kan få hemspråksundervisning om föräldrar och barn så önskar. Barn med annat modersmål än svenska bör om möjligt - där det kan sammansättas tillräckligt stora undervisningsgrupperfå läsinlärning och viss annan grundläggande undervisning på sitt modersmål. Alla barn som har minst en förälder med ett annat modersmål än svenska skall ha rätt att få undervisning i detta språk. Inom skolan bör sökas vägar att låta invandrarbarn utnyttja sina språkkunskaper. Eleverna kan få tolka vid utländska besök, utforma turistinformation, tolka föräldrar etc. Resurserna för modermålsundervisningen (hemspråksundervisningen) får inte skäras ned. De bör även fortsättningsvis vara i storleksordningen per deltagande elev. Svenska som främmande språk måste bli ett timplanebestämt ämne för invandrarelever som har behov av sådan undervisning. Utbildningen av lärare i detta ämne skall leda till särskild behörighet i ämnet. Syo - studie- och yrkesorientering Det är av stort värde att elever hela igenom får information om studievägar och yrken. Genom den praktiska arbetslivsorienteringen (prao) får eleverna praktisk erfarenhet av yrkeslivets villkor. Här kan skapas förståelse för det mänskliga värdet i olika yrken - att inget yrke är finare än något annat. Återigen har skolan möjlighet att betona förvaltarskapstanken - genom de olika yrkesrollerna tjänar vi varandra. Kds vill starkt betona vikten av kompensatorisk syo, dvs. åtgärder som siktar till att anpassa arbetslivet och skolan till den enskilde elevens behov. Med en aktiv studie- och yrkesorientering kan arbetslöshet förebyggas. Det förutsätter dock att syo-funktionärerna har reell möjlighet att påverka lärarnas undervisning. Skolan måste också se allvarligt på sin uppgift att bedriva uppföljande syo för ungdomar och som slutat skolan. En ökad satsning på lärlingsutbildning bör ske. Den praktiska utbildningen inom måste förstärkas för alla elever. I dagens överteoretiserande skola är det en vanlig utväg att låta elever sluta skolan något tidigare eller att låta dem få förlängd praktisk yrkesorientering. Ett sådant beslut måste ses som en bekräftelse på att den nuvarande skolan inte kan anpassas till varje barns behov. I väntan på en skola där praktik har en större plats och en högre status, måste man ge större möjligheter till varvad utbildning för teoritrötta elever. Arbetsplats skall då erbjudas. Men sådana elever skall ha rätt att utan kostnad ta igen den förlorade utbildningen i folkhögskola eller vuxenutbildning. I det omorganiserade och nedbantade SÖ finns ingen läromedelssektion. i den tidigare formen har också försvunnit. sker en snabb mediautveckling i samhället - både tekniskt och innehållsmässigt. Eleverna påverkas sammanlagt fler timmar av massmedia än av skolundervisning. Det kan inte vara rimligt att staten i detta läge praktiskt taget lägger ned den centrala läromedelsbevakningen. Landets ledande skolmyndighet måste ha en resursstark uppföljning av läromedelsutvecklingen. Det är också tveksamt om förhandsgranskningen av samhällsorienterande läromedel verkligen skall upphöra. En kontroll behövs av att läromedel verkligen följer läroplanen. Beslut om lokala arbetsplaner, läroplaner för tillvalsämnen m. m. tas nu ute i kommunerna. Följden kan bli ett mycket ojämnlikt utbildningsväsen med ojämn utbildningsstandard. SÖ bör få betydande resurser för att utvärdera och kontrollera att utbildningen i olika delar av landet verkligen får en tillräckligt hög kvalitet. Betygssättningen i bör behållas, men förändras så att den blir i huvudsak kursrelaterad. Betyg bör ges i årskurs 6, och på högstadium. Med en kursrelaterad be tygsskala motverkas konkurrens mellan eleverna. Betygssystemet kan ändå få icke önskvärda konsekvenser för de elever som har mycket dåliga betyg. Skolan måste lägga ned stor möda på att för eleverna förklara betygssättningens uppgifter - att vara urvalsinstrument för högre utbildning och en viss information till t. ex. föräldrar. Man bör dock öppet deklarera att betygssättningen innehåller många osäkerhetsmoment. Betygen anger i högre grad elevernas begåvning än deras prestationer. Skolan måste också utveckla andra metoder för utvärdering som låter människors hela personlighet komma till sin rätt. Praktiska färdigheter bör väga tyngre vid betygssättningen i ämnen där det är möjligt. Önskvärt vore att gymnasieskolan dimensionerades så att alla elever som önskar kan få Genom en aktiv syo under första årskursen i gymnasieskolan skulle sedan eleverna slussas över till lämpliga linjer om det visat sig att de valt en utbildning som inte passade deras begåvning och färdigheter. En av de viktigaste faktorerna för påverkan av skolans verklighet är lärarutbildningen. Vid intagning till lärarhögskolorna måste lämpligheten för yrket väga tungt. Lärarutbildningen får inte vara ensidigt inriktad för tjänst på ett av skolans stadier. Gemensam pedagogisk grundutbildning för alla lärare bör förverkligas. I lärarutbildningen måste ingå en undervisning i värderingsfrågor, etik och bibelkunskap. Betyg i undervisningsskicklighet bör ges, men nuvarande gradering ses över. Bedömningen bör göras av flera lärarutbildare än . Därigenom ökas möjligheterna till en objektiv bedömning. Lärarkandidater och lärare på en skola bör ha stöd av en pedagogisk ledare. Skolledningen är alltför hårt belastad av administrativa uppgifter. Studierektorsfunktionen tillkom ursprungligen för att utgöra denna pedagogiska resurs. Skolledningen bör ges sådana resurser och organiseras på sådant sätt att lärarkandidater och lärare får erforderlig pedagogisk ledning. Med tanke på den ständigt förändrade lärarrollen skall kontinuerlig fortbildning ges åt alla lärare. Lärare som så önskar bör beredas tillfälle att inom skolans hela verksamhetsområde pröva på andra befattningar än rent pedagogiska. Utbildning för vikarier måste ordnas. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att beslutar uttala sig för att skolan skall värdeförankras i den kristna etiken, 2. att hos regeringen begär förslag om nya statsbidragsbestämmelser för fristående skolor i enlighet med vad som ovan anförts, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om betyg, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om klassernas storlek, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om kristendomsämnets utrymme inom orienteringsämnenas ram, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om ökade inslag av praktiska och estetiska ämnen i skolundervisningen.