mot · G902A266 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A266 m. fl. (m) Anslagen till arbetsmarknadspolitiska åtgärder Moderata samlingspartiets förslag till inriktning av arbetsmarknadspolitiken återfinns i motion 1985/86:A225. Denna motion innehåller våra ställningstaganden till regeringens budgetförslag. Regeringen föreslår ett anslag på inte . utgörs av lönekostnader. Verkets ledning har inlett en omstrukturering, vilken innebär att större delen av personalen kommer att arbeta på lokal och regional nivå. pågår en teknisk utveckling där bl. a. datateknik i större utsträckning tas till hjälp. 1 framtiden bör det därför vara möjligt att utnyttja personalens ökade effektivitet genom att minska de totala kostnaderna för verkets verksamhet. Regeringen föreslår att skall anslå 19,2 milj. kr. för handledarinsats i samband med ungdomslag. Vi har emellertid endast accepterat ungdomslagen såsom en tillfällig övergångslösning. I den ovan nämnda motionen föreslår vi att lagen om ungdomslag avskaffas fr. o. m. och att ett nytt sammanhållet uppföljningsansvar för 1619åringar införs. Avvecklingen av ungdomslagen medför att jobbsökarklubbarna är avvecklade fr. o. m. . Vi föreslår därför ett i förhållande till regeringen med 8,6 milj. kr. Vi föreslår att anvisar . Det är positivt att regeringen vid årets budgetbehandling har bantat bort ett flertal arbetsmarknadspolitiska bidrag. Det finns anledning att tro att dessa hade en liten eller obefintlig positiv verkan. De av regeringen införda s. k. medflyttarbidragen har dock lämnats orörda. Visserligen finns det ett besvärligt problem när s.k. nyckelpersoner flyttar till sysselsättningssvaga områden. hustrur/män har då oftast svårt att finna ny anställning. Medflyttarbidraget innebär att av lönen kan betalas , och utgör således ett slags rekryteringsstöd. Det är naturligtvis mer långsiktiga faktorer som avgör om en person kan fa arbete eller ej. I motion 1985/86: A 481 om regionalpolitik redovisar vi vår syn på dessa problem. Vi föreslår att bidraget till medflyttande avskaffas. Det innebär att vi föreslår ett, i förhållande till regeringen, med 25 milj. kr. Till arbetsmarknadsservice föreslår vi därför att 479,5 milj. kr. Utbildning är otvivelaktigt den mest effektiva faktorn för att göra en person mer attraktiv på arbetsmarknaden. Den nya arbetsmarknadsutbildningsorganisationen bör ha betydligt bättre förutsättningar än den tidigare att ge utbildningar som motsvarar företagens önskemål. Det är beklagligt att regeringen handlagt genomförandet av omorganisationen så att den nya myndighetens möjlighet att arbeta med full effektivitet satts i fara. Personalen på många AMU-center var strax oinformerad om den nya organisationens konsekvenser för deras egen de). Eftersom arbetsmarknadsutbildningens resultat har klart förbättrats finns det anledning att i högre grad än tidigare prioritera denna form av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vi föreslår därför att antalet platser inom arbetsmarknadsutbildningen utökas med ca 5 800 under det kommande budgetåret. Det innebär att vi i förhållande till regeringen föreslår ett med 130 milj. kr. Vi har också räknat upp anslaget till utbildningsbidrag i motsvarande utsträckning. utgår ett särskilt stöd med 7 milj. kr. per budgetår för utbildning av nyanställda inom tekobranschen. Kostnaden för denna utbildning uppgår till 20 milj. kr. varav 10 milj. kr. Det finns enligt vår mening ingen anledning att fortsätta med specialbidrag för utbildningsinsatser inom enskilda industrigrenar. Tekoföretagens eventuella behov kan täckas inom ramen för huvudanslaget till arbetsmarknadsutbildning. Vi föreslår därför att detta bidrag avskaffas, vilket under detta anslag ger en besparing på 10 milj. kr. Sammanfattningsvis innebär det att vi under anslaget B 3 föreslår ett i förhållande till regeringen med 120 milj. kr. Vi föreslår således att anvisar 1 958,2 milj. kr. Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag I ovan nämnda motion föreslår vi ett nytt system för statsbidrag till arbetslöshetsförsäkring. bör fastställa den högsta statsbidragsberättigade dagpenningen och därmed lämna möjlighet för finansiering av tilläggsdagpenningen utanför statsbidragssystemet. bör statsbidragsnivån sänkas till i genomsnitt fr. o. m. . Vi tillstyrker därför regeringens förslag att höja högsta dagpenning till . bordetta belopp utgöra den statsbidragsberättigade dagpenningen. Den sänkta statsbidragsnivån medför en besparing i statsbudgeten med ca 170 milj. kr. Därtill kommer att utgifterna för arbetsmarknadsfonden, vilken finansierar av statsbidraget minskar med ca 310 milj. kr. Vi har i dessa beräkningar utgått från de i propositionen redovisade antagandena om arbetslöshetsförsäkringens utnyttjande. Med denna redovisade finansiering behöver arbetsmarknadsavgiften ej höjas. Den av oss föreslagna utökningen av arbetsmarknadsutbildningen med- Mot. 1985/86 för ökade utgifter för utbildningsbidrag med ca 45 milj. kr. vad avser A266 budgeten och ca 80 milj. kr. vad avser arbetsmarknadsfonden. Vårt förslag att avveckla den särskilda tekoutbildningen medför en minskad utgift med 10 milj. kr. Vi tillstyrker regeringens förslag att höja KAS till /dag. Utbildningsbidraget bör höjas till /dag. Sammanlagt innebär våra förslag en utgiftsminskning i förhållande till regeringens förslag med 135 milj. kr. Vi föreslår därför att anslaget fastställs till 2976,2 milj. kr. För att öka effektiviteten i de sysselsättningspolitiska åtgärderna och därutöver ge AMS-ledningen möjligheter att fullfölja förändringsarbetet inom verket mot mindre detaljreglering och mer målstyrning och resultatkontroll bör förutsättningarna för anslaget för sysselsättningsskapande åtgärder förändras kommande budgetår. Som vi angivit i vår partimotion 1985/ 86:A225 skall AMS-ledningen inom ramen för de av uppställda sysselsättningsmålen och medelsramarna ges möjlighet att disponera ett sammanhållet anslag för sysselsättningsskapande åtgärder. För kommande budgetår föreslår vi därför att AMS inom ramen för ett anslag för sysselsättningskapande åtgärder på 2057 milj. kr. får i uppdrag att genomföra ett program som uppgår till minst 5,5 miljoner sysselsättningsdagar. Insatserna kan fördelas på de placeringar i offentlig eller privat sektor som AMS bedömer lämpligast. Huvuddelen av åtgärderna skall inriktas på det privata näringslivet. Placering av långtidsarbetslösa skall särskilt uppmärksammas. Placeringstiden skall inte överskrida eller innebära högre lönekostnadstäckning än . av placeringarna skall sluta i anställningar i varaktiga arbeten. I anslagsframställningen för /89 skall AMS lämna en detaljerad redovisning av resultatet av verksamheten. Till skillnad från regeringens förslag ger denna anslagsform möjligheter för AMS att fortsätta att använda rekryteringsstödet, men enbart under förutsättning att detta ger upphov till fler varaktiga jobb på den reguljära arbetsmarknaden. Dessa förändrade riktlinjer för insatserna av sysselsättningsskapande åtgärder bör ges regeringen till känna. utgår ett bidrag på 15 milj. kr. till s.k. rådrumsbeställningar i industrier. Vi anser att det i princip är fel att arbetsmarknadsverket skall betala för särskilda industrisubventioner. Systemet med industribeställningar bör därför avvecklas. Det pågår en s.k. försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder. En del av den verksamheten var den s. k. industrikampanjen. beräknar regeringen att försöksverksamheten skall kosta 15 milj. kr. En del av verksamheten har visat sig vara värdefull och bör därför kunna täckas inom ramen för anslaget till sysselsättningsskapande åtgärder. Vi föreslår under B 3 en utökning av antalet arbetsmarknadsutbild ningsplatser med ca 5800 vilket motsvarar över en halv miljon arbetsda- Mot. Vi bedömer mot bakgrund av vad som ovan anförts att anslaget för A266 sysselsättningsskapande åtgärder för /87 bör beräknas till 2057,5 milj. kr. Regeringen föreslår att skall användas till ungdomslag. Vi har enligt ovan nämnda motion lagt förslag till en ny utbildning och arbetspraktik för ungdomar en sammanhållen organisation för att förbättra ungdomarnas möjligheter på arbetsmarknaden. De åtgärder som ingår - bl. a. längre söktider, intensifierad arbetsförmedling och huvudsaklig placering inom näringslivet bör minska behovet av att placera ungdomar i detta slags jobb. Vi beräknar därför att endast 15 000 ungdomar i genomsnitt kommer att vara sysselsatta fram till . Därefter påbörjas övergången till det av oss i motionerna I985/86:A225 och 1985/86:Ub833 redovisade vidareutvecklade och utbyggda uppföljningsansvaret för 16- 19-åringar. Kostnaderna för statsbidrag till ungdomsplatser finansieras över anslag inom , medan kostnaderna för ungdomslag belastar detta anslag. De två anslagen bör inför /88 slås samman och benämnas statsbidrag till arbetspraktik för ungdomar. bör anslaget B 6 benämnas statsbidrag till arbetspraktik. Över detta anslag bör bekostas dels kostnaderna för ungdomslag, dels kostnader för arbetspraktik. Den detaljerade konstruktionen för anslagsgivning till detta ändamål bör utredas av regeringen som därvid bör utgå från en för samtliga åldersgrupper lägre volym. Vi beräknar preliminärt medelsbehovet under budgetåret till 720 milj. kr. för /87. Regeringen bör återkomma till med ett detaljerat förslag till statsbidrag för den förändrade ungdomslagsverksamheten senast under höstriksdagen 1986. Regeringen föreslår 22,5 milj. kr. för speciella insatser i östra . Med hänsyn till arbetsmarknadssituationen i den aktuella delen av landet har vi förståelse för behovet av insatser. De av regeringen skisserade åtgärderna kan dock knappast kallas offensiva. Att förlänga beredskapsarbeten eller öka tiden i ungdomslag kommer inte att ge någon förbättring av det verkliga arbetsmarknadsläget. Vi menar i stället att östra är i behov av mera långsiktiga åtgärder. Dessa bör kunna inrymmas inom ansvar för regional utveckling. Vi finner det lämpligt att kostnaderna för stöd till östra bestrids genom anslagen till de s.k. samlade länsanslagen. Vi har i motion 1985/86: A481 om regionalpolitik föreslagit att de samlade länsanslagen utökas. Regeringens förslag till medelsanvisning under denna titel bör därför avslås. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning 1985/86 A266 I motion 1985/86: A225 om arbetsmarknadspolitik framför vi åter förslaget om ett mer flexibelt lönebidrag. Det vore värdefullt inte minst ur social synvinkel om handikappade fick större möjligheter att arbeta på vanliga arbetsplatser. Det är också väsentligt att de nuvarande begränsningarna som förhindrar att lönebidragsplatser inrättas på små företag upphävs. Regeringen bör lägga förslag om detta. Statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare Detta statsbidrag har ersatt de tidigare s. k. Tl-arbetena som bedrevs i AMS regi. Insatserna är huvudsakligen inriktade på missbrukargrupper. Vi har tidigare framhållit det nödvändiga i att arbete och social rehabilitering utformas på ett ömsesidigt stödjande sätt för dessa individer. Det innebär bl. a. att man vid lönerutiner o. d. måste ta hänsyn till de placerades sociala situation, vilket kräver ett nära samarbete med den kommunala . Socialt omhändertagande är primärt en uppgift. Vi anser därför att kommunerna bör ta en större del av ansvaret för kostnaderna för dessa speciella beredskapsarbeten. Statsbidraget bör därför sänkas till . Vi föreslår därför ett i förhållande till regeringen med 115 milj. kr. bör således anslå 231 milj. kr. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående avvecklingen av de s. k. jobbklubbarna, 2. att till B 1. förvaltningskostnader för /87 anvisar ett förslagsanslag av , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående bidrag för medflyttande, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om AMS organisation, 5. att till B 2. Arbetsmarknadsservice för /87 anvisar ett förslagsanslag om , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om regeringens handläggning av den nya , 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående utökning av antalet platser i arbetsmarknadsutbildning, j3 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående utbildning av nyanställda inom te- Mot. 1985/86 kobranschen, A266 9. att till B 3. Arbetsmarknadsutbildning för /87 anvisar ett reservationsanslag av , 10. att avslår regeringens förslag om lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter, 11. att till B 4. Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag för /87 anvisar ett förslagsanslag av , 12. att beslutar om en ny handläggning av anslaget till arbetsmarknadsverket för sysselsättningsskapande åtgärder i enlighet med vad som i motionen anförts, 13. att ej godkänner vad regeringen förordat om avveckling av rekryteringsstödet, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om innehållet i sysselsättningsmål och medelsramar för anslaget till sysselsättningsskapande åtgärder, 15. att till B 5. Sysselsättningsskapande åtgärder för /87 anvisar ett reservationsanslag av , 16. att avslår regeringens förslag att till B 6. Statsbidrag för ungdomslag för /87 anvisa ett förslagsanslag av , 17. att till Statsbidrag för arbetspraktik för ungdomar för /87 anvisar ett förslagsanslag av , 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående inrättande av lönebidragsplatser i mindre företag, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående utvecklingsinsatser i östra , 20. att avslår regeringens förslag att till B 20. Utvecklingsinsatser i östra för /87 anvisa ett reservationsanslag av , 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare, 22. att till C 6. Statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare för /87 anvisar ett reservationsanslag av . AlfWennerfors (m) () () (m) () () Per () () ()