mot · G902Sf414 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sf414 och () Differentieringen av det särskilda vuxenstudiestödet för längre studier presenterades den utvärdering av vuxenutbildningsreformerna som haft uppdraget att utföra. Åhléns rapport visar att de jämlikhets- och demokratimål som reformen syftar till inte har uppnåtts. har också redovisats en utvärdering av de kulturpolitiska mål som antog 1974. Den s.k. och Åhléns rapport bekräftar båda att trots samhällets satsningar på kultur och vuxenutbildning nås inte kortutbildade i avsedd utsträckning. Det är de redan välutbildade som tar del av kulturlivet och det är de redan välutbildade som deltar i studiecirklar och vuxenstudier. Den differentiering av SVUX som successivt genomförts har missgynnat ett stort antal lågutbildade och troligen medverkat till att de mest behövande inte ens reflekterat över att söka ett dåligt ekonomiskt stöd. Differentieringen av SVUX innebär att endast medlem i erkänd arbetslöshetskassa erhåller högre bidragsbelopp vid studier. SVUX-reformen finansieras emellertid av alla löntagare oavsett om de är kassamedlemmar eller ej genom att av den totala lönesumman uttas som särskild arbetsgivaravgift. Reformen finansieras i princip av alla skattebetalare och borde rimligtvis inte vända sig till en grupp korttidsutbildade. Enligt SCB fanns t. ex. 1983 ca 250 000 hemarbetande kvinnor som i enlighet med reglerna om differentieringen av SVUX är diskvalificerade för högre bidragsbelopp. Gruppen domineras av kortutbildade, och för de kortutbildade hemarbetande kvinnorna innebär steget till vuxenutbildning ett försök att skapa sig ett eget liv, en möjlighet att bli ekonomiskt självständiga, en förutsättning att kunna följa barnen i deras skolgång. De kostnader som klivet ut ur hemmet medför i form av barnomsorg, fördyrande levnadsomkostnader, resor, kurslitteratur m.m. täcks inte längre av SVUX. En annan viktig grupp som är diskvalificerad för högre bidragsbelopp är de som tidigare i livet varit yrkesverksamma men som efter psykisk eller somatisk sjukdom, missbruk eller kriminell belastning inte kunnat komma tillbaka på arbetsmarknaden. Allt talar för att också denna grupp domineras av korttidsutbildade. Erfarenheterna sedan den ökade differentieringen infördes är entydiga - de som inte är med i arbetslöshetskassa har i stor utsträckning återtagit sin ansökan om SVUX. De flesta som erhåller SVUX är kassamedlemmar. Utbildningsbidrag för arbetsmarknadsutbildning utgör heller inget alternativ för dessa grupper, då även utbildningsbidraget är differentierat. Dessutom har det alltmer kommit att användas för Mot. 1985/86 kortare yrkesutbildning vid AMU-center. Många korttidsutbildade måste börja sina studier på grundskolenivå och får alltså räkna med åtskilliga studieår för att nå sina mål. Höga studielån är självklart då ett hinder för att påbörja en utbildning vars mål ligger långt fram i tiden. Möjligheterna för yrkesverksamma att studera kommer att breddas genom de s. k. förnyelsefonderna. Detta borde rimligen innebära att många som har SVUX kan finansiera sina studier genom medel ur förnyelsefonderna. Detta borde ge ekonomiskt utrymme att inom de medel som disponeras av SVUX slopa de differentierade bidragsbeloppen. Samtliga studiestödstagare bör omfattas av de högre stöden. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen anhåller om en översyn av reglerna för det särskilda vuxenstudiestödet för längre studier (SVUX). () ()