mot · G902t337 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:T337 och () Vägplaneringen i Det är ett riksintresse att kommunikationerna i fungerar. Huvudstaden är administrativa och finansiella centrum. Förskjutningen av landets ekonomi mot tjänstesektorn kräver goda möjligheter till persontransporter och serviceverksamhet. En viktig orsak till många trafik- och miljöproblem i är avsaknaden av en riktig kringfartsled utanför stadskärnan. Många bilister som vill passera tvingas ge sig in på innerstadens gator. Följderna kan ses på exempelvis och . Färdigställandet av en hästskoformad kringfartsled runt bör därför ges hög prioritet i det statliga vägbyggandet. Den socialdemokratiska regeringens bidrag till vägbyggandet i de inre delarna av karaktäriseras dock av spridande av förvirring och förseningar. I stället för att så snabbt som möjligt fullfölja de felande bitarna i kringfartsleden har regeringen i strid med lokala önskemål försökt införa en annan och mindre genomtänkt uppläggning av vägprojekten. Inom vägbyggandet liksom på många andra områden är de tillgängliga ekonomiska resurserna begränsade. Det är inte rimligt att anta att anslagen till nya vägar kan överskrida vad som angivits i budgetmässiga långtidsberäkningar. Snarare medför det statsfinansiella läget en press att även här hitta nya möjligheter till besparingar. Före avgivandet av årets budgetproposition hade regeringen tagit beslut som innebar stora och onödiga merutgifter för statskassan: - Regeringen beslutade att anslutningen mellan Essingeleden och skulle byggas dubblerad, dvs. genom att både Arlandaleden genom och - - skulle byggas. har senare beräknat att detta skulle medföra merkostnader på 450-560 milj. kr. jämfört med att enbart byggs och dimensioneras så att den kan svälja all trafik längs E4-an. Dessa merkostnader gör att det dubblerade projektet inte kunde inrymmas i ordinarie ramar utan måste finansieras i särskild ordning. Byggstart har angivits till 1986. - Kort efter valet beslutade regeringen att godkänna stora delar av de planerade utfyllnaderna i för . Alternativet hade varit att minska något på SJ:s markanspråk, vilket lätt hade kunnat göras utan att det drabbat den överenskomna utbyggnaden av pendeltågstrafiken, och bygga Klarastrandsleden smalare i hela dess längd. minskat statens utgifter betydligt, inte minst som regeringen i ett särskilt Mot. 1985/86 beslut utökat statsbidragen till leden från till . budgetproposition har kommunikationsministern tvingats inse de ekonomiska realiteterna. Några utökade ramar till vägbyggande har regeringen inte medgivit. Därmed finns inte heller utrymme för projektet i nästa års budget. I stället för dubbla motorvägar blev det ingenting alls. Detta är en stor olycka för vägplaneringen. Det finns inga tidsmarginaler att tänja på när det gäller färdigställandet av . har beslutat att trafiken på måste minskas kraftigt . För att klara detta måste påbörjas omgående. har också startat både projektering av leden och friställande av marken från annan bebyggelse. Om inte kan påbörjas som planerat , kan koncessionsnämndens krav inte uppfyllas. Följderna av detta både för trafiken på E4-an och för de boende på kan inte överblickas. Trots senareläggningen har regeringen inte avskrivit byggandet av en Arlandaled. måste budgetpropositionen tolkas så att det inte är troligt att några särskilda medel för projektet kommer att anslås, utan det får rymmas inom ordinarie väganslag. Arlandaleden kommer därigenom att kraftigt försena andra vägprojekt i . Det innebär att regeringens vägplanering kommer att hota en vettig trafikplanering och miljön också på andra håll i . Speciellt blir det omöjligt att inom överskådlig framtid bygga Värtalänken, som skulle kunna avlasta från den tunga trafiken. bör förorda en mera genomtänkt uppläggning av vägplaneringen i . Den bör innehålla följande huvudkomponenter: Något behov av leden finns inte, som , , och redan tidigare påpekat. Då finns goda möjligheter att kan avlastas . Efter prioriteras Värtalänken. En sådan lösning skulle medföra stora fördelar för alla berörda. Staten sparar flera hundra miljoner genom att inte bygga två parallella motorvägar. Länet får kraftigt förbättrade kommunikationer med hamn (Finlandstrafik, oljeterminalm. m.). kan kraftigt förbättra miljön längs och samt genomföra planerad nybebyggelse i , och på Starrbäcksängen. Både staten och slipper vidta kostnadskrävande och krångliga provisoriska åtgärder för de boende längs . att som sin mening ger regeringen till känna vad som i denna motion anförts angående vägplaneringen i . (fp) ()