mot · G902n209 · 1986-01-16 00:00:00 — Motion till 1985/86:N209 och () Ungdomskooperativ I liksom i flera andra länder har utvecklats nya kooperativa verksamhetsformer. Även om omfattningen är begränsad kan man konstatera ett ökande intresse för den kooperativa idén och företagsformen. Det framgår också av kooperationsutredningen och demokratiberednings betänkande som framhåller, att den kooperativa verksamhetsformen har sådana egenskaper från samhälleliga utgångspunkter, att de bör bli livskraftiga alternativ och komplement till andra verksamhetsformer. Kooperationen framhålls också som den verksamhetsform som motsvarar dagens och morgondagens krav på människors engagemang, medansvar och demokratiskt beslutsfattande. De nya kooperativen utanför den etablerade kooperationen finner man inom allt fler branscher och regioner. Ofta samarbetar här ny och etablerad kooperation. Regionalt bildas nu allt fler kooperativa utvecklingscentra. , , , , och är orter med nya kooperativa utvecklingsorganisationer. Dessa utvecklingscentra utgör vanligen en grogrund för lokalt och regionalt samarbete mellan etablerad kooperation och nykooperationer på orten. Här möter man ofta begrepp som arbetskooperativ, skolkooperativ, ungdomskooperativ (oftast i form av arbetskooperativ), områdeskooperativ/grannskapskooperativ, konsumentkooperativ och lantbrukskooperativ. Denna utveckling har sin utgångspunkt inom olika samhällsområden. Inom arbetsmarknads-, regional- och näringspolitiken finner man ofta den nya arbetskooperativa formen och andra nykooperativa företag i glesbygden. Den juridiska formen för kooperativen benämns ekonomisk förening. Den ekonomiska föreningen som företagsform behandlas sällan i de material som banker, länsstyrelser, utvecklingsfonder och arbetsförmedling har till sitt förfogande. I då intresset för den kooperativa idén och den kooperativa organisationsformen ökar, är det viktigt att samhällets olika myndigheter och institutioner aktivt möter de nya behov som här skapas. I en rapport till regeringen redovisades erfarenheter från det av regeringen initierade ungdomskooperativprojektet. Projektet som bedrivits vid kooperativa institutet och som är ett samarbetsprojekt mellan konsumentkooperationen och lantbrukskooperationen har arbetat med att ge råd, utbildning och information till arbetslösa ungdomar som vill starta kooperativ. Verksamheten är mycket efterfrågad och pågår ett 40-tal projekt som erhållit stöd från ungdomskooperativprojektet vid kooperativa insti- Mot. 1985/86 tutet. I en del fall skapas genom kooperativen möjligheter att försörja sig, deltagarna i kooperativet blir egna företagare. I andra fall rör det sig om önskan att t. ex. själv odla giftfri mat. I alla fall skapas ett socialt nätverk kring medlemmarna i kooperativen. Erfarenheterna från alla former av kooperativ är att de som ingår växer som individer och att deras handlingsutrymme ökas. Många av de nya kooperativen har växt fram bland arbetslösa ungdomar. Dessa har haft stora krav på sig att etablera sig som konkurrenskraftiga småföretagare. Det säger sig självt att riskerna för att dessa företag skall misslyckas är stora. Samhällets oförmåga att möta de nya kraven är det hinder som de nya idéerna faller på. Erfarenheterna från inom ungdomskooperativprojektet visar alltså på efterfrågan av företagsutvecklande insatser inom områdena ekonomi, organisationsfrågor, marknadsföring, avtals- och försäkringsfrågor, skattefrågor och samhällets olika stödformer. Under ett företags utvecklingstid är oftast de mest kritiska. måste ses som en inkörningstid då man trimmar in produktion, arbetar upp marknaden m. m. Man kan kanske inte heller räkna med att det skall bli överskott ; är det nog oftast tvärtom. Tidsperioden från idé till stabilt företag torde knappast understiga tre ens i undantagsfall. Erfarenheterna visar att det på kort sikt inte är möjligt att föra över hela ansvaret för information, rådgivnings- och utbildningsinsatser till samhälleliga organ, kooperationen och utbildningsanordnare (studieförbund, folkhögskolor och AMU). Däremot är det viktigt att hitta former för en mer regionalt utvecklad och utformad informations-, rådgivnings- och utbildningsverksamhet. De insatser som initierats och vidtagits kan inte betraktas på annat sätt än att de får ses som inledningen till ett utvecklingsprogram . Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att hos regeringen hemställa att åtgärder vidtas för att jämställa den kooperativa företagsformen med andra företagsformer i myndigheters och institutioners informations- och rådgivningsinsatser, kredit- och bidragsbestämmelser, 2. att beslutar att hos regeringen begära åtgärder för att möjliggöra en fortsatt försöksverksamhet med ungdomskooperativprojektet i enlighet med i motionen angivna riktlinjer, 3. att beslutar att hos regeringen begära att åtgärder vidtas för en mer regionalt utvecklad informations-, rådgivnings- och utbildningsverksamhet kring ungdomskooperativens idé och former, [4. att beslutar att hos regeringen begära en översyn av bidragssystemet för arbetslösa ungdomar med syfte att anpassa detta Mot. 1985/86 till den verksamhet som bedrivs också inom de ungdomskooperativa N209 projekten.1] () () 1 1985/86:A204.