mot · G902A463 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A463 () Regionalpolitiska insatser i Bergslagen Bergslagsområdet kan karakteriseras sorn en region som är ganska avgränsad från sitt omland. I vid mening ryms 24 kommuner i sju län i begreppet Bergslagen. Under århundraden har järnmalm från Bergslagen garanterat det svenska välståndet. Bergslagen har emellertid kraftigt påverkats av strukturomvandlingen inom både gruv- och stålindustrin och inom skogssektorn. Endast 2 av de 35 järnmalmsgruvorna som var i drift 1965 är i funktion. 33 gruvor har alltså lagts ned och sysselsättningen inom specialstålindustrin har minskat med ca 10000 arbetstillfällen. Eftersom huvuddelen av specialståltillverkningen, 23 av landets 25 anläggningar, ligger eller har legat inom Bergslagen, drabbas regionen naturligtvis mycket hårt. Trots sitt centrala geografiska läge har beträffande satsningar på forskning och utbildning kommit på mellanhand. Därför kännetecknas regionen av vikande lokal sysselsättning, och en låg andel arbetstillfällen inom s.k. utvecklingsbranscher. Kommunerna minskar därför befolkningsmässigt. Stora delar av industrin i Bergslagen måste genomgå omfattande förnyelseprocesser . Detta behov bedöms vara större i Bergslagen än i många andra regioner. De unga branscherna kräver allt färre sysselsatta i förhållande till vad de gamla basnäringarna fordrade. Minst 50000 nya arbetsplatser krävs i för att kompensera det bortfall som den fortsatta utvecklingen förväntas medföra. Mångå planer, idéer och förslag till lösningar har presenterats alltsedan kriserna började dyka upp inom Bergslagsregionen. Det måste betecknas som mycket positivt. De statliga insatserna har också varit betydande, om än otillräckliga. De olika åtgärder, som debatteras för att möta strukturkriserna, utgår från vad som kan betecknas vara regionens styrka: industrikunnande, närhet till stora marknader, korta avstånd samt många små företag inom en rad olika branscher. Regeringen har gett statens industriverk, SIND, och styrelsen för teknisk utveckling, STU, särskilda uppdrag att planera och stödja insatser för Bergslagen. STU har således satsat pengar i drygt 400 utvecklingsprojekt. Den s.k. Bergslagsdelegationen ser som sin uppgift att mera långsiktigt Mot. främja industriell utveckling och förnyelse. Detta sker bl. a. genom pro- A463 duktivitetshöjande insatser, exportfrämjande åtgärder och underleverantörsfrämjande projekt. Länsstyrelserna inom regionen förfogar över särskilda anslag för regionalpolitisk! stöd och projektarbete. Manga kommuner har satsat på egna näringslivsorgan som tillsammans med företagen på orten arbetar med att ta till vara idéer och initiativ. Delta har bidragit till att nya företag kunnat etablera sig och möjliggjort att redan etablerade företag utvecklas vidare. Tack vare bl. a. dessa insatser håller något som kan kallas Bergslagsanda pä att växa fram, en vilja att ta till vara de resurser som finns att tillgå inom regionen. En framtidsgrupp med företrädare för 23 kommuner har bildats. Gruppen kräver insatser från regeringen i halvmiljardklassen. Från fackföreningshåll har man bl. a. talat om sysselsättningsgarantier, riskfonder för uppfinnare och frisläppande av medel från investeringsfonderna som dellösningar på de problem som föreligger. Många debattörer som engagerar sig i Bergslagens problem betonar nödvändigheten av att en framtidsinriktad infrastruktur för telekommunikation och transporter samt utbildnings- och s. k. FoU-system byggs upp. Avfolkningen och utslagningen från arbetsmarknaden i Bergslagen är jämförbar med Norrlandslänen. Detta faktum måste tydligare avspegla sig i de stödinsatser som görs. Bergslagen är i behov av nya basnäringar som småföretagsamheten stimuleras och utvecklas. I kds motion om småföretagen berörs småföretagsamhetens situation närmare. I en regionalpolitisk motion anges en rad åtgärder för att stärka glesbygden och sysselsättningssvaga regioners konkurrenskraft. Speciellt kan kravet på lägre socialavgifter i stödområdena nämnas. I den regionalpolitiska motionen föreslås också ökade anslag på 140 milj. kr. till länsstyrelserna för näringslivspolitiska insatser. Goda kommunikationer med övriga delar av är en förutsättning för att Bergslagen skall kunna utvecklas. Goda tågförbindelser med , och måste kunna upprätthållas och bör därför förbättras. Möjligheten till snabbtågsförbindelser mellan Stockholm-VästeråsÖrebro-Karlskoga-Karlstad-Arvika-Oslo bör undersökas. Även de lokala kommunikationerna måste förbättras. För att utveckla näringslivet i Bergslagen är det oerhört angeläget att telenätet byggs ut och att därmed möjligheten till datakommunikation med och andra större regioner förbättras. investeringsprogram och taxesättning bör mer än underställas regionalpolitiska målsättningar. Ökad teknikspridning och teknisk utbildning i är mycket viktig. Linjer för teknik och företagande bör inrättas vid högskolan i , anpassade till de förutsättningar och traditioner som finns i regionen. Med anledning av ovanstående hemstalls 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till kånna vad som i motionen anförts om att i sitt investeringsprogram och sin taxesättning mer än underordnar sig regionalpolitiska mål. 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag till översyn i syfte att förbättra järnvägskommunikationerna till. från och inom Bergslagen i enlighet med motionen. 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om teknisk utbildning vid högskolan i i enlighet med motionen.