mot · G902A446 · 1986-01-27 00:00:00 — och () Regionalpolitiska insatser i län 1985/86 A446-448 län har haft en relativt gynnsam utveckling. De tidiga strukturförändringarna drabbade dock länet hårt. Skogsindustrin som var en av basindustrierna med många fabriker i och Kumla slogs ut. Även inom beklädnadsindustrin i övrigt försvann producerande företag. De arbetstillfällen som försvann i industrin kunde kompenseras genom tillväxt i servicesektorn. Regionens centrala läge har därvid stor betydelse, och många företag har valt att förlägga sin lager- och transporthantering till regionen. har situationen förvärrats. En stor del av länet ingår i den mycket hårt drabbade Bergslagsregionen. Stora tunga tillverkningsföretag har försvunnit eller drastiskt dragit ner sin personalstyrka. Ur en lämnad rapport från länsarbetsnämnden citeras: Sammanfattningsvis kan sägas att, trots ökad efterfrågan på arbetskraft inom vissa branscher , har högkonjunkturen påverkat utvecklingen i län positivt i betydligt mindre utsträckning än i de flesta andra län i syd- och . Arbetslösheten är fortfarande dubbelt så hög som genomsnittet . Arbetslöshetskassorna har utbetalat ca 200 milj. kr. i arbetslöshetsersättning till arbetslösa i länet. fanns ca 10000 länsbor utanför den öppna arbetsmarknaden, varav hälften var arbetslösa och hälften i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Av kommunerna har alltjämt den högsta andelen arbetslösa. Den uppgår till mot i länet. Krisen i länets stålindustri samt inom försvarsindustrin medförde ett stort antal s.k. äldreavgångar. Detta har varit en starkt bidragande orsak till att län haft den högsta andelen långtidsarbetslösa av samtliga län i landet. Denna andel ligger på mot för hela landet. Som en komplettering till rapporten kan nämnas att det procenttal som anges gäller öppet arbetslösa. Räknar man i stället på de drygt 10000 personer som står utanför den öppna arbetsmarknaden är procentandelen . För är motsvarande andel så hög som . Befolkningsminskningen i län uppgår till 2830 personer. Det är viktigt att, trots de dystra prognoserna, framhålla att det också finns positiva tendenser. Många utvecklingsbara företag i länet är en grund för fortsatt sysselsättning. Den kris som drabbat Bergslagen och då även län är dock djup, och den förefaller vara långvarig. Olika insatser behöver 1 1 1985/86. därför också genomföras från statens sida. Vi tar i denna motion upp några förslag som har stor betydelse för länets framtid. I samband med regeringens presentation av budgeten redovisas också de konkreta insatser som skall genomföras i olika delar av landet. Det kan konstateras att län detta år fått mycket ringa utdelning i budgetpaketet. Vi har tidigare nämnt att servicesektorn har haft stor betydelse för att kompensera bortfall av arbetstillfällen inom industrin och vill då också betona den stora betydelse utlokaliseringen av statlig verksamhet haft för länet. I mycket hög grad gäller detta och högskolan. Genom dessa lokaliseringar har många arbetstillfällen tillkommit. För länet betyder det dessutom mycket att flera tusen studenter från hela landet bor där under sin studietid. Detta verk är delat mellan och . har den största befolkningsökningen under det att motsatt förhållande gäller för län. SCB drabbas nu av personalförändringar genom den osthyvelsprincip som regeringen tillämpar i budgetarbetet. Vi finner det angeläget att de regionala aspekterna vägs in i sammanhanget. Förutsättningarna att flytta ytterligare delar av verket, alternativt hela verket, till bör utredas. Vi föreslår att gör ett uttalande med denna innebörd. har i samverkan med m.fl. utrett teknisk högskoleutbildning, bl.a. fortbildning för gymnasie- och civilingenjörer. Kurser i produktionsteknik samt inom data- och elektronikområdet kommer att anordnas . Dessa kurser kommer efter hand att kompletteras och vidareutvecklas samt ges som uppdragsutbildning. Högskolan kommer att göra en framställning till om att få inrätta en lokal linje med inriktning mot data/elektronik. Vid (Tekniska gymnasiet i ) bedrivs (förutom den treåriga gymnasieingenjörsutbildningen) en påbyggnadskurs som har högskolekaraktär. Det är mycket angeläget att såväl teknisk högskoleutbildning som de tekniska gymnasierna får utvecklas vidare och att högskolan får möjlighet att inom sin resursram ta upp tekniska ämnen. Särskilt angeläget är att den planerade lokala linjen med inriktning mot data/elektronik får inrättas. måste också få vara med vid inrättandet av nya utbildningslinjer. 1985/86 A446 Ett exempel på detta är den föreslagna bostads- och fastighetsförvaltarlinjen Mot. som vi föreslår lokaliseras till . Vi återkommer till den betydelse som servicesektorn har för län. har alltid varit en av de mest betydelsefulla knutpunkterna för järnvägstrafiken. Vägtrafiken mellan och -E 3- har till stor del kanaliserats genom länet. E 18 är förbindelseleden från genom och län till . Dessa faktorer sammantagna är en av anledningarna till att så många företag låtit sina transporter och sin lagerhållning utgå från länet. De tre kommunerna har tillsammans med näringslivet och länsmyndigheterna med olika åtgärder sökt stärka regionens ställning. I detta sammanhang bör också nämnas de många sysselsättningstillfällen som finns genom att länet är "rastplats" för genomfartstrafiken. I länet finns flera motell, servicestationer och raststugor som är beroende av genomfartstrafiken. Också företag av regionövergripande karaktär, exempelvis , vill etablera sig i länet. De största strukturproblemen finns i Bcrgslagedelen. De företag som finns i dessa områden har stor nytta av att det genom att transportorganisationen är bra är lätt att med snabba och inte kostsamma mellantransporter få ut sina produkter till avnämarna. Med denna bakgrundsbeskrivning är det lätt att konstatera att E 3 och E 18 har mycket stor betydelse för län. haren rapport, , redovisats. ingår i den planeringsgrupp som tagit fram rapporten. Det framtidsperspektiv som skissas bygger på ett sammanhängande system av motorvägar och motortrafikledcr i första hand sammanbindande storstadsregionerna Stockholm-Götcborg-Malmö. Det som i detta sammanhang är oroande är att arbetsgruppen tidsmässigt prioriterar förbindelseleden Stockholm-Jönköping-Göteborg. En utbyggnad av denna led kan innebära att en stor del av genomfartstrafiken flyttas från län till andra län som har mindre allvarliga regionala problem. Trafiklederna är styrande för företagsetablering och det är därför nödvändigt att väga in regionala aspekter redan i planeringsstadiet. Enligt vår uppfattning är det med hänvisning till befolkningsutvecklingen nödvändigt att län och Bergslagen prioriteras, och vi föreslår att E 3 får förtur i kommande trafikplanering. Med samma bakgrundsredovisning föreslår vi att E 18 Norge-Karlstad-Örebro-Stockholm prioriteras. Den vägen går i sin helhet genom stora regioncentra och genom områden som drabbats hårt av strukturförändringar. Det är också angeläget att så långt som möjligt nyttja järnväg för gods- och persontrafik. En förstudie kring Hallsberg-Örebro-Västerås tl 1985/86. En utbyggnad av skulle ha stor betydelse som injektion för industrietableringar i berörda län och Bergslagen. Vi finner det angeläget att förstudien snabbt genomförs och att staten genom SJ aktivt engagerar sig i projektet. län har två flygplatser, och . Båda har stor betydelse, speciellt för näringslivet. Det är enligt vår uppfattning angeläget och motiverat att staten tar ekonomiskt ansvar för genom resultatutjämning. Förutsättningarna för detta bör utredas. Sorn framgår av tidigare redovisning i motionen är servicesektorn en av de utvecklingsbara näringarna i länet. Vissa av lagerhållnings- och transportföretagen är kopplade till företag som har industriell tillverkning. Andra serviceföretag finns i handelssektorn. Det finns dessutom många konsult- och hantverksföretag. Utvecklingsfondens verksamhet är huvudsakligen inriktad mot industriell verksamhet. I länet finns ett särskilt sekretariat som arbetar med transportfrågorna. Representanter för utvecklingsfonden, länsmyndigheterna m.fl. ingår i styrelsen. Utvecklingsfonden kan normalt inte förmedla lån till konsult- och transportföretag om de inte har direkt industriell anknytning. län ingår i frikommunförsöket och det är angeläget att utvecklingsfonden får möjlighet att bevilja lån också till serviceföretag, konsulter och hantverksföretag även om dessa företag inte arbetar direkt mot industrisektorn. Permanent inplacering i stödområdet av och Branschproblemen inom näringslivet har slagit mycket hårt mot sysselsättningen i dessa kommuner. Ensidigheten hos näringslivet i kommunerna i kombination med att några få stora företag dominerar sysselsättningen i kommunerna ställer stora krav på en ökad takt i reindustrialiseringsarbetet. Som en del i detta är nuvarande regionalpolitiska stödåtgärder i regionen av stor betydelse för att skapa ett nytt och livskraftigt näringsliv. Resultaten måste bedömas på lång sikt men redan nu kan positiva effekter noteras i form av nya företag och utbyggnad av befintliga företag (minst ett hundratal nya arbetstillfällen ). Med hänsyn till de stora svårigheterna med arbetslöshet och utflyttning i och till följd av svåra strukturomvandlingsproblem måste kommunerna inplaceras permanent i stödområdet, så att de får del av de förmånligare bidragen i form av lokaliseringsstöd och sysselsättningsstöd. Delar av län ingår i det avgränsade område som betecknas som Bergslagsregionen. Området har som tidigare anförts stora strukturproblem. I en särskild motion undertecknad av ledamöter i de berörda länen tar vi upp övergripande åtgärder som berör Bergslagen. Vi hänvisar sålunda beträffande Bergslagen till den särskilda Bergslagsmotionen. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att utreda möjligheten att flytta ytterligare delar av eller alternativt hela till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om förläggning av den nya bostads- och fastighetsförvaltningslinjen till samt möjligheten för högskolan att inom sin anslagsram prioritera basen tekniska ämnen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförs om regionala aspekter vid kommande planeringar av vägnätet, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om förstudier för , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om utredning av förutsättningen för att ge resultatutjämning, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att ge utvecklingsfonden i län utökad möjlighet att lämna lån inom service-, konsult- och hantverkssektorerna, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om inplacering av och kommuner i stödområdet. () ()