mot · G902Fi219 · 1986-01-27 00:00:00 — o familjepolitik o aidsprogram + 200 tillkommande utgifter + 38 diverse jordbruk + 25 diverse anslag + 3 000 diverse (helår 130) - 200 - 26 -3000 - 65 De ovan nämnda omprioriteringarna medför totalt sett minskade utgifter med 23 milj. kr., på helår räknat 88 milj. kr. De största besparingsposter vi föreslår gäller statsbidragen till kommunerna, sjukförsäkringen, bostadssubventionerna samt statsbidragen till arbetslöshetskassorna. Därtill kommer ett antal mindre poster. Effekten på /87 blir minskade utgifter med ca 4 800 milj. kr. vilket ökar till ca 8 800 milj. kr. räknat på helår. kr., - innebär besparing) o kompensation för fastighetsskatten o hyresrabatter m. m. Besparingsbeloppen skall något kommenteras nedan, men den huvudsakliga redovisningen av skälen till besparingarna återfinns i våra motioner på resp. sakområde. I fråga om statsbidragen till kommunerna anser vi det motiverat med en total minskning på för . innebär en minskning med enbart 2 300 miljoner varför vårt förslag leder till Mot. en ytterligare budgetförstärkning med 3 700 milj. kr. säkringen föreslår vi samma förslag som tidigare, nämligen en sänkning av ersättningsnivån till och därefter återgång till nuvarande ersättningsnivå för att skydda de långtidssjuka. Förnyade kalkyler över besparingsbeloppet visar att detta uppgår till mindre än vad vi tidigare beräknat och vi tar därför nu upp en helårseffekt på . I fråga om statsbidragen till arbetslöshetskassorna bygger siffrorna på att egenavgifterna höjs med i genomsnitt . för de löntagare som har arbete. Som framgår av vår motion om arbetsmarknadspolitiken är det vår uppfattning att arbetsmarknadens parter - både arbetsgivare och arbetstagare - måste ta ett större ansvar för finansieringen av arbetslöshetsersättningen, vilket också blir fallet med den av oss föreslagna höjningen av egenavgifterna och den av regeringen föreslagna höjningen av arbetsmarknadsavgiften . Besparingarna inom bostadspolitiken består för det första av utebliven kompensation för fastighetsskatten i samband med att denna skatt avskaffas, för det andra av indragning av ett stort antal smärre bidrag där den största posten är hyresrabatter. Slutligen föreslår vi en ytterligare upptrappning av den garanterade räntan, vilket på helår räknat innebär en besparing med ca 300 milj. kr. En utförligare beskrivning återfinns i vår motion om bostadspolitiken. De industripolitiska besparingarna består av ett stort antal minskningar på olika slag av selektiva företagsbidrag, där den största enskilda posten är en kraftig reducering av stödet till tekoindustrin. Besparingen inom energipolitiken innebär ett minskat anslag till . Vi föreslår också en ytterligare höjning av avgifterna för läkarbesök med . och för läkemedel med . Högkostnadsskyddet bör då träda i kraft redan efter tolv tillfällen, och vi föreslår också att resor till och från sjukbehandlingar inkluderas i högkostnadsskyddet. Förändringarna innebär dessutom en nettobesparing på ca 200 milj. kr. Vi avvisar regeringens förslag att avsätta 100 milj. kr. till statliga förnyelsefonder, liksom vi säger nej till det föreslagna bidraget för busstrafik som ersättning till järnvägstrafik. Inom ansvarsområde föreslås en större ombyggnad av statliga lokaler i . Som närmare motiveras i vår motion om regionalpolitiken anser vi det inte nödvändigt med ytterligare lokaler för statligt anställda i . Kostnaderna för det föreslagna byggnadsprojektet uppgår totalt till drygt 50 milj. kr., varav merparten torde infalla . Slutligen ger våra förslag till omprioriteringar upphov till en smärre utgiftsminskning netto. De föreslagna utgiftsminskningarna uppgår totalt under / 87 till och för till . Vi för också fram ett antal förslag av mer eller mindre tillfällig karaktär i syfte att rensa statens balansräkning. Den största enskilda posten i denna grupp torde vara en kommande utflyttning av oprioriterade bostadslån, vilket i nuvarande ekonomiska läge är privatekonomiskt fördelaktigt för låntagarna. Vi förutsätter emellertid att även regeringen räknat med att detta successivt sker och tar därför inte upp något belopp. Det torde handla om . Utförsäljning av statliga företag bör kunna ske för ca under en följd av år. Dessutom föreslår vi försäljning av domänverkets skog för ca 400 milj. kr. De statliga lokaliseringslånen bör flyttas ut från budgeten och i stället handhas på den vanliga kapitalmarknaden med statliga garantier. Vi förespråkar också att avkastningskravet för höjs så att inleveranserna ökar med ca 200 milj. kr. En engångsutgift för försvaret på ca 240 milj. kr. krävs för att kompensera för den bristande priskompensation som regeringen föreslår. Likaså krävs sannolikt en engångsökning av anslaget för att täcka statens andel av kostnaderna för spannmålsöverskottet. Det går ännu inte att exakt beräkna vad principen om för statens andel innebär i pengar räknat men vi har preliminärt uppskattat medelsbehovet till 160 milj. kr. mer än vad regeringen anslagit. Tillsammans innebär våra förslag till engångsförändringar en budgetavlastning på . kr., - innebär ökade intäkter) Utförsäljning av statliga företag Okad utgift för försvaret Okad utgift för spannmålsöverskottet De ovan redovisade förslagen till förändringar kan sammanfattas tabell. Även engångsförbättringarna leder självfallet till minskade utgifter för Mot. statsskuldsräntor med några . Det går emellertid inte Fi219 att exakt beräkna hur stor denna post blir, eftersom det beror på när i tiden t. ex. utförsäljningen av statliga företag sker. Vi har därför undvikit att ta upp någon budgeteffekt av dessa förslag. I finansplanen konstateras att kommunerna och i synnerhet 1987 /kommer/ att få en mycket god ekonomisk situation. Vi har tidigare redovisat siffror för den underliggande volymökningen i kommunsektorn på . mer än dubbelt så mycket som enligt långtidsutredningens av förordade balansalternativ. När tidigare föreslagit minskningar av statsbidragen till kommunerna i syfte att begränsa den kommunala expansionstakten har detta bemötts med kritik från socialdemokraterna på fördelningspolitiska grunder. En större volymökning än den vi förespråkat har påståtts vara nödvändig för att åstadkomma en rättvis fördelning av välståndet. I årets finansplan gör emellertid regeringen helt om och konstaterar: Det kan konstateras att en snabbare expansion än den som förordat skulle leda till en skärpt konflikt mellan löntagarna och den offentliga sektorn om det realekonomiska utrymmet. I den mån denna konflikt tar sig formen av en ökning av inflationstakten, skulle konkurrenskraft, produktion och sysselsättning komma att hotas. Detta är en anmärkningsvärd omsvängning från det tidigare socialdemokratiska synsättet på den offentliga sektorns expansion som avgörande i strävan att åstadkomma en rättvis fördelningspolitik. Regeringen föreslår som tidigare nämnts en indragning av statsbidrag till kommunerna på . Beloppet går inte att närmare precisera eftersom det saknas en redovisning i budgetpropositionen. Dessa besparingar består av ett stort antal poster: sänkning av statsbidraget till lärarlöner, avskaffande av ett bidrag till landstingens barn- och ungdomstandvård, ändrade betalningsrutiner vid utbetalning av förskott för KBT och bostadsbidrag, minskning av bidraget till lokal och regional kollektiv persontrafik, m. m. Enligt vår uppfattning vittnar valet av besparingsobjekt inom den kommunala sektorn om en anmärkningsvärd brist på kunskap och/eller känsla för de regionalpolitiska konsekvenserna av förslagen. I fråga om minskningen av bidraget till lokal och regional kollektiv persontrafik skulle effekterna bli mycket kännbara i vissa glesbygdsområden. Invånarna där skulle riskera att få en kraftigt försämrad trafikservice. Vi avvisar en sådan utformning av besparingarna gentemot kommuner och landsting. Det sätt på vilket regeringen utformat sina besparingsförslag riskerar att uppfattas som pekpinnar om vilka verksamheter som anses mindre väsentliga. Enligt vår uppfattning måste det vara kommuner och landsting själva som avgör detta. Beträffande nivån på statsbidragsminskningen kan konstateras att finansministern tydligen själv anser att den är för låg. aviseras till en kommande kommunalekonomisk proposition senare i vår. anser att man redan nu bör lägga fast de ekonomiska förutsätt- Fi219 ningarna för kommuner och landsting och att därför nu bör fatta beslut om minskningar i statsbidragen på ca . Besked först innebär i praktiken att facknämnderna i kommuner och landsting redan har gjort sin budgetprövning för och att de ändrade förutsättningarna enbart kan beaktas i behandlingen i kommunstyrelse och förvaltningsutskott. Detta innebär en centralisering av beslutsfattandet som vi anser felaktig. Vi anser också att statsbidragsminskningen bör göras på ett så generellt sätt som möjligt. Vi förordar därför att systemet för skatteutjämning görs om till ett inomkommunalt system på samma sätt som gäller för de kyrkliga församlingarna. Vi föreslår således att besparingen görs i form av att en avgift läggs på kommunernas och landstingens skatteunderlag. Intäkterna från avgiften används som en delfinansiering av de totala skatteutjämningsbidragen. I anslutning till att regeringens aviserade proposition med anledning av skatteutjämningskommitténs förslag läggs fram kommer vi att närmare redovisa våra synpunkter på den allmänna utformningen av statens bidrag till kommunerna. I avvaktan på denna proposition för regeringen upp ett anslag på 1 694 milj. kr. som kompensation för slopad beskattning av juridiska personer. Eftersom beslutade minska denna kompensation bör beloppet i och för sig vara 1 570 milj. kr. har redan tidigare avvisat denna kompensation, och vi vidhåller detta ställningstagande. Det är emellertid inte nu möjligt att dra in dessa medel för kalenderåret 1986, men bör besluta att ingen kompensation skall utgå . De som vi anser måste dras in från kommunsektorn består således av en utebliven kompensation för avskaffad kommunalbeskattning av juridiska personer - 1 600 milj. kr. för - och en avgift på per skattekrona på hela skatteunderlaget - 4 400 milj. kr. Effekten blir bara hälften så stor för /87 eftersom besluten inte bör gälla förrän från . I förhållande till regeringens förslag har vi beräknat en ytterligare besparingseffekt på 3 700 milj. kr. 1987, vilket alltså är skillnaden mellan vårt förslag på och regeringens besparingsförslag på ca . (Regeringen påstår att dess besparingar uppgår till vari ingår någon eller några poster för ändrade utbetalningsrutiner vilket vi accepterar.) Den storlek på statsbidragsminskning för kommunerna som vi föreslår innebär att den kommunala expansionen begränsas till vad som är nödvändigt för att hålla oförändrad standard med hänsyn tagen till befolkningsförändringar. Med hänvisning till vad som ovan anförs hemställs 1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som redovisas i motionen. 2. att godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregle- Mot. 1985/86 ringen som redovisas i motionen, Fi219 3. att godkänner vad i motionen anförs om den kommunala ekonomin, 4. att med avslag på regeringens förslag anvisar 800 milj. kr. för tillkommande utgifter, 5. att beslutar avslå förslaget om Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området (bil. 15, D 15), 6. att till Byggnadsarbeten för statlig förvaltning anvisar ett med 13 milj. kr. minskat anslag (bil. 15, C 1), [7. att avslår förslaget till besparing på Bidrag till drift av kommunala vägar och gator (bil. 8, B 4),'] [8. att avslår förslaget till besparing på Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator (bil. 8, B 5),1] [9. att avslår förslaget till besparing på Ersättning till lokal och regional kollektiv persontrafik (bil. 8, I 5),1] 10. att med avslag på regeringens förslag till Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av kommunala företagsbeskattningen för /87 anvisar ett förslagsanslag av 785 milj. 11. att beslutar införa en lag om skatteutjämningsavgift enligt vad som anförs i motionen, [12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om höjt avkastningskrav för televerket.1] () () () () () () 1 1985/86:T395.