mot · G902U510 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:U510 m. fl. De mänskliga fri- och rättigheterna o föreslår att ett FN-universitet för demokrati och mänskliga rättigheter inrättas på grundval av nordiskt samarbete. Syftet med skall vara att sprida kunskap bl. a. om hur demokrati kan byggas upp i länder som varit diktaturer, o Vidare föreslås svenska initiativ för att hindra kränkningar av folkrätten, som t. ex. sker i , södra , m. fl. länder, o En särskild FN-kommissarie till försvar för de mänskliga rättigheterna bör inrättas. o Förtrycket av kvinnor i världen behöver ges ökad belysning genom en särskild konferens om kvinnor och mänskliga rättigheter, o Barn i krig är i en utsatt situation och bör därför genom internationella överenskommelser skyddas från krigshandlingar, o ställer följande krav vid behandling av flyktingfamiljer: Inga barnfamiljer får splittras genom myndigheternas agerande. Barn bör aldrig tas i förvar. Alla barn måste bedömas individuellt. o föreslår också en förstärkning med 5 milj. kr. i resurser till flyktingbarn. I världen sker stora folkomflyttningar mellan stater och mellan kontinenter. Orsakerna är många: hunger, krig, naturkatastrofer och förföljelser av människor är några av dem. De kulturkollisioner som inte kan undvikas i denna process har i många länder lett till ökad rasism. Mänskliga rättigheter kränks runt om i världen. Människor förföljs och diskrimineras för sina åsikters eller sin hudfärgs skull. Det får inte vara ett lands ensak hur det behandlar sitt folk. Det är både en plikt och en rätt att reagera när de mänskliga rättigheterna kränks. När människor i frihet får föra fram sin mening, när opinioner kan bildas inom länder och internationellt, då upprätthålls också en grundläggande garanti för att de mänskliga rättigheterna inte i tysthet bryts ned. Världens demokratier har här ett stort ansvar. Det grundläggande dokumentet för de mänskliga rättigheterna är den allmänna deklaration om mänskliga rättigheter som antogs av 1948. FN:s rättighetsdeklaration innehåller bl. a. bestämmelser om rätten till liv, frihet och personlig säkerhet, den förbjuder slaveri, tortyr och omänsklig behandling samt fastställer rätten till yttrandefrihet 1 1985/86. Det heter också att folkets vilja skall komma till uttryck i Mot. fria val med allmän rösträtt. Denna allmänna deklaration är inte bindande U510 juridiskt för staterna. Därför har man kompletterat den med bindande konventioner där de viktigaste är konvention om medborgerliga och politiska rättigheter och konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Därutöver finns ett antal konventioner som inriktats på skydd för vissa grupper och intressen. Ett annat viktigt dokument är det som antogs vid i . 1 detta dokument fastslogs viktiga principer för relationerna mellan de deltagande staterna. En av principerna är respekten för de mänskliga rättigheterna. För miljontals människor i världen hotas rätten till liv av nöd och svält. En rättvisare fördelning av världens resurser är en förutsättning för rätten till liv för dessa människor. Freden är också avgörande för rätten till liv. De lager kärnvapen som redan finns på vår jord har en ofattbar förmåga att utplåna. Kärnvapenmakterna har därför ett mycket stort ansvar att åstadkomma en konkret nedrustning som kan undanröja dagens hot. framlägger förslag om nedrustningsåtgärder i annat sammanhang. Trots alla vackra deklarationer gör en mängd stater sig skyldiga till ständiga brott mot de mänskliga rättigheterna. behandling av oliktänkande är en skamfläck som aldrig kan döljas. Förtrycket i har vi särskild anledning att uppmärksamma eftersom landet är med i med de förpliktelser som detta innebär. Om inte snabba förbättringar sker i måste ta initiativ till att processen i rådet mot återupptas som lagts ned efter turkiska utfästelser om förbättrade mänskliga rättigheter. slår i särklass fram förtryckarregimer eftersom landet byggt in ett rasistiskt synsätt i sin konstruktion. Vi ser hur den vita minoritetsregimen inte skyr några våldsmedel för att bibehålla sin maktställning. Att få ett slut på apartheidsystemet är en hela världens angelägenhet. Folkrätten är en betydelsefull sida av de mänskliga fri- och rättigheterna. måste konsekvent hävda folkrättens stadganden i vad gäller rätten till nationellt självbestämmande. Kränkningar måste påtalas var de än sker och vem som än bär ansvaret. Folken i varje land har rätt till självbestämmande, oavsett om det gäller , , , eller något annat land. Det handlar ytterst om staters rätt att oberoende sköta sina angelägenheter. På denna rättsprincip bygger också vårt eget lands oberoende, och därför måste vi liksom andra länder, som är i liknande situaiton som vi, känna ett särskilt ansvar för att hävda folkens rätt att själva bestämma över sitt land. anser att det är mycket viktigt att den aktivt arbetar för internationella åtgärder som garanterar folkrätten. Vi får ständigt påminnelser om att avrättningar förekommer runt om i världen. Det är bara en minoritet bland världens stater som har avskaffat dödsstraffet. måste trots motgångar och små resultat ta nya initiativ i FN i syfte att få till stånd ett avskaffande av dödsstraffet. I vissa länder används tortyr systematiskt och i stor skala. Detta är en grov kränkning av den personliga integriteten och orsakar fruktansvärt lidande. har initierat den konvention mot tortyr som finns och den är ett viktigt vapen i kampen mot tortyren. De nordiska länderna har tillsammans medverkat till att en särskild FNfond till hjälp för tortyroffer inrättats. Pengarna används till att understödja institutioner som arbetar för att ge medicinsk och annan hjälp och till projekt i länder där tortyr förekommer. I finns viss sådan verksamhet, men behovet av platser är större än den hjälp som kan ges. Det är därför viktigt att fortsätter att ge omfattande stöd till fonden. måste stödja åtgärder som syftar till underökningar av de faktiska förhållandena i varje enskilt land. har genom sitt arbete spridit kännedom om var förtryck sker. En FN-kommissarie för de mänskliga rättigheterna skulle kunna göra värdefulla insatser för att bevaka att rättigheterna efterlevs. Förtrycket mot kvinnorna är en ofta bortglömd del av brotten mot de mänskliga rättigheterna. Vid kvinnokonferensen i uppmärksammades hur kvinnor lider i fängelserna, utsätts för sexuella övergrepp, torteras och tvingas i landsflykt. De ser sina egna barn och män fängslas och dödas. Förtryck mot kvinnor är särskilt allvarligt eftersom det i stor utsträckning också innebär förtryck mot barn. bör därför ta initiativ till en konferens om kvinnor och mänskliga rättigheter med syfte att rikta strålkastarljuset på det glömda kvinnoförtrycket. Barn drabbas hårt i konfliktsituationer. Deras föräldrar dödas, barnen rycks upp från sin miljö, från hem och familj. I vissa länder tas de dessutom ut till soldater, våld riktas i allt större utsträckning direkt mot barnen genom tortyr, dödsskjutningar och kidnappningar. Barn måste få ett särskilt skydd. I det konventionsarbete som pågår om barns rättigheter i FN måste medverka till att artiklar införs om barn i krig. Innebörden måste vara att barn tillförsäkras ett särskilt skydd, som neutral konfliktsfri zon och att inga barn får beväpnas, det sistnämnda för att inte våld skall kunna riktas mot barn under förevändning att de varit beväpnade. FN och andra internationella och nationella hjälporganisationer måste också kunna garanteras att få komma in i krigförande länder för att där tillförsäkra barnen humanitär hjälp. En övervägande andel av brotten mot de mänskliga rättigheterna sker i länder med diktaturregimer. I har detta ofta varit fallet. 1 * 1985/86. kan vi se en glädjande utveckling med flera latinamerikanska länder där en Mot. demokratisk utveckling är på väg. anser att bör till- U510 sammans med de andra nordiska länderna ta initiativ till ett FN-universitet för demokrati och mänskliga rättigheter. vara att sprida kunskap om hur de demokratiska organen kan byggas upp, hur fria val kan genomföras och hur skyddet för mänskliga rättigheter stärks m. m. Ett sådant universitet skulle kunna ge ett aktivt bidrag i arbetet med att återupprätta demokratin i länder som varit diktaturer. Kränkningar av folkrätten och av enskilda människors fri- och rättigheter utgör den viktigaste orsaken till den stora mängd flyktingar som söker en utanför sin egen hemstats gränser. Flyktingproblemet gör att inte kan slå sig till ro med att i internationella sammanhang verka för att respekt upprätthålls för folkrätten och för de mänskliga fri- och rättigheterna. Även om vi inom endast kan ta emot en bråkdel av världens mycket stora flyktingskara så är det en skyldighet att föra en generös politik och att ge flyktingar chansen till en undan förtrycket. De flyktingbarn som kommer till är en mycket utsatt grupp. De kommer med sina familjer från krigshärjade länder eller länder där man levat i utsatthet på grund av politisk eller annan förföljelse. Över huvud taget kommer de från en otrygg tillvaro, annars skulle de inte vara flyktingar. De vuxnas situation utreds noggrant när de kommer hit. Men barnen blir inte alltid föremål för utredning, inte de barn som är . Detta är mycket otillfredsställande och allvarligt. Barnläkare, psykologer och andra kan vittna om hur barnen ofta är i en mycket dålig kondition, framför allt psykiskt, på grund av all den oro all den ängslan som omgärdar deras tillvaro. Ännu värre blir det när familjer splittras och man inte vet var man har varandra. Inga familjer får splittras genom myndigheternas agerande. Vi anser att alla barn måste bedömas individuellt. Barn bör aldrig tas i förvar. Mer resurser behövs för att tillgodose flyktingbarnens behov. Vi föreslår därför att 5 milj. kr. anslås till att förbättra flyktingbarnens situation vid deras ankomst till . Förslag om detta läggs fram i annat sammanhang. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen begär nya initiativ i syfte att få till stånd en internationell överenskommelse om avskaffande av dödsstraff, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande fortsatta svenska insatser för inrättande av en särskild kommissarie för mänskliga rättigheter, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stöd till länder där folkrätten hotas, 4 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nordiskt initiativ angående ett FN-universitet för demokrati och mänskliga rättigheter, 5. att begär att regeringen vidtar åtgärder i syfte att ge ett skydd för barn i krig i enlighet med motionen, 6. att uttalar sig för att fortsätter sitt stöd till FN:s fond för personer som utsätts för tortyr, 7. att uttalar sig för att tar initiativ för att motverka kvinnoförtryck i enlighet med motionen, [8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om individuella utredningar om flyktingbarn1], [9. att uttalar sig för att inga flyktingfamiljer får splittras genom myndigheternas agerande1]. () () . Åsling (c) . () () () () P.-O. () 1 !985/86:Sf5IO.