mot · G902600 · 1986-04-13 00:00:00 — Den relativt goda likviditeten i kommunsektorn och de kraftigt ökade skatteintäkterna för kommunerna 1986 och 1987, kombinerat med statens besvärliga budgetläge, motiverar en begränsning av kommunernas finan- 9 Regeringen har därför föreslagit åtgärder som totalt inne- Mot. 1985/86: 600 bär ca i minskat finansiellt utrymme . Kds förordade i den ekonomisk-politiska motionen omfördelningar mellan stat och kommun på sammanlagt . Dessutom föreslås att någon kompensation för indragen beskattningsrätt av juridiska personer för kommunerna ej skall utgå. Det innebär i minskade bidrag. De kommuner som drabbas särskilt skall erhålla kompensation inom kommunalskatteutjämningssystemet. Kds förslag för att minska kommunernas finansiella utrymme innebär att avgiften på kommunernas skatteunderlag höjs och att dessa pengar går till skatteutjämningssystemet. Därigenom sker också en omfördelning av resurser mellan fattiga och rika kommuner. Staten kan då minska sitt bidrag till skatteutjämningssystemet i motsvarande grad. Trots minskningen av det finansiella utrymmet beräknas kommunerna få ett finansiellt sparandeöverskott på 1 miljard 1986, 3 miljarder och 2 miljarder , enligt beräkningar. Detta i kombination med det finansiella sparandeöverskottet på sammanlagt 33 miljarder som kommunerna har medfört att kds förslag till indragningar, totalt 1 miljard mer än regeringens, ryms inom kommunernas finansiella utrymme. Vad som dock är viktigt att poängtera i sammanhanget är det beslut fattade som innebar att alla barn skall ha möjlighet att erhålla plats i den kommunala barnomsorgen . 55000 nya daghems- och familjedaghemsplatser skall inrättas och 170000 barn skall beredas plats i den öppna förskolan och deltidsförskolan. Ansvaret för denna barnomsorgsutbyggnad åvilar kommunerna. Detta skall genomföras som kommunerna skall bromsa sin volymtillväxt till . beräknas barnomsorgen svara för en volymtillväxt på inom den kommunala sektorn. Av det tillgängliga volymutrymmet kommer barnomsorgsutbyggnaden att ta i anspråk 0,1987 och 1,1988. skall tidigare planer på att bygga ut äldreomsorg, fritidssektor, främja näringslivet, ordna arbetstillfällen åt ungdomar etc. fullföljas ute i kommunerna. På detta område finns en avgörande skillnad för kommunernas ekonomi mellan regeringens och kds politik. Kds förordar att en stor del av de finansiella indragningar som är nödvändiga gentemot kommunerna skall ske för att finansiera familjepolitiska reformer som ökar föräldrarnas valfrihet på barnomsorgens område och stärker barnfamiljernas ekonomi. Genom att förändra statsbidragen till barnomsorgen, införa en beskattad vårdlön och rätten till tudelning av inkomsten vid beskattningen för föräldrar med barn skulle många föräldrar få möjlighet att själva vara hemma hos sina barn, förkorta sin arbetstid, ordna privata former av barntillsyn, etc. Därigenom skulle trycket minska på kommunernas barnomsorg. Kds anser dessutom att en övergång bör ske så att bidragen till kommunerna blir alltmer generella. Specialbidragen bör avvecklas i största möjliga utsträckning. Det är dock viktigt att en sådan här förändring sker i ett större sammanhang och i samband med en översyn av det kommunala Regeringens avisering av förslag till förändring- 10 ar av kommunalskatteutjämningssystemet bör innehålla en översyn Mot. 1985/86:600 av hela bidragssystemet. Kommunalskatteutjämningssystemet måste utformas så att det så långt som möjligt utjämnar skillnader som skapas på grund av kommunernas befolkningsstruktur, arbetsmarknadssituation, skattekraft och geografiska olikheter. Kds budgetalternativ, som presenterades i motion 1985/86: Fi211, tar sikte på fördelningspolitiken. I den ekonomiska motionen bedömdes ränteutvecklingen och dollarkursens utveckling medföra att budgetunderskottet inte behövde minskas utöver regeringens förslag. Utvecklingen har visat att det var en riktig bedömning. Prognoserna framöver tyder på att budgetunderskottet kommer att sjunka ytterligare på grund av de sänkta oljepriserna, den låga dollarkursen och den fallande räntenivån. Därför bedömer kds det inte vara nödvändigt att göra kraftigare besparingar än vad som regeringen aviserat. Skulle däremot inte budgetunderskottet minska i den omfattning som prognoserna pekar på bör ytterligare besparingar och tillfälliga budgetförstärkningar, såsom viss utförsäljning av statliga företag, övervägas eftersom det är mycket angeläget att statens räntebörda lättas och inflationen begränsas. De reformer och finansieringsförslag kds redovisat har fortfarande hög aktualitet och angelägenhet. Därför förordar kds att den budgetpolitiken genomförs. Kds budgetalternativ sammanfattas i nedanstående tabell. Sammanfattning av kds budgetalternativ Ökade utgifter/minskade inkomster (miljarder kronor) Skattesänkning genom tudelnings- och marginalskattereform Återställande av 1-procentsnivån för u-biståndet Slopad förmögenhetsskatt på arbetande kapital i småföretag Återställande av lärarlönebidrag till kommunerna Ingen höjning av fastighetsskatten Stöd till församlingar med svag skattekraft (Kyrkofonden) Besparingar/ökade inkomster (miljarder kronor) Helår Budgetår Mot. Slopad avdragsrätt för medlemsavgifter till arbetsgivarorganisationer och fackföreningsorganisationer Höjning av alkohol- och tobaksskatten för indragen beskattning av juridiska personer Mindre ökning av presstödet Källa: /86: Fi211. Med anledning av vad sorn ovan anförts hemställs 1. att beslutar att godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som redovisas i motionen, 2. att beslutar att godkänna de allmänna riktlinjer för budgetpolitiken som redovisas i motionen, 3. att beslutar att godkänna de allmänna riktlinjer för den kommunala ekonomin som redovisas i motionen, 4. att beslutar att hos regeringen begära förslag till avveckling av de kollektiva löntagarfonderna, 5. att beslutar att hos regeringen begära förslag till avveckling av valutaregleringen, 6. att beslutar att ge regeringen till känna vad som ovan anförts om att stimulera sparandet.