mot · G902Bo217 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Bo217 m. fl. (vpk) Bostadsbidragen 1985/86 Bo217220 kommer att avge sitt slutbetänkande . Kommittén har i uppdrag att göra en översyn av bostadspolitiken i vid mening. a. kommer förslag att lämnas om utformningen av bostadsbidragssystemet. Det är emellertid inte möjligt att avvakta beredningen av kommitténs förslag och beslut om bidragsgivningen om det skall bli möjligt att genomföra förändringar av bidragen fr. o. m. . En huvuduppgift för bostadsbidragsgivningen är att ge den en inriktning som innebär att de ekonomiskt mest betalningssvaga hushållen ges möjlighet att efterfråga och bekosta bostäder som svarar mot de bostadspolitiska målsättningarna. kommunisterna har under en lång följd av år givit uttryck för en bostadspolitisk målsättning som innebär att bostaden är en social rättighet. Detta innebär bl. a. att alla människor skall ha tillgång till en tillräckligt stor och modernt utrustad bostad i en bra miljö och till rimliga kostnader. I denna motion skall inte de övergripande bostadspolitiska målsättningarna diskuteras. Det görs i en annan partimotion av vpk. I denna motion behandlas utformningen av bostadsbidragen. Bostadsbidragsgivningens omfattning m. m. var bostadsbidragen och det kommunala bostadstillägget till folkpension (KBT) den beloppsmässigt största subventionsformen på bostadsområdet. Dessa subventioner svarade då för knappt hälften av bostadssubventionerna om totalt ca . beräknas andelen ha sjunkit till mindre än en fjärdedel; ca av totalt ca . utgick bostadsbidrag till ca 660000 hushåll varav 570000 var hushåll med barn. utgick bostadsbidrag till 296000 barnhushåll och till 26000 hushåll utan barn. Totalt utgick sålunda då bostadsbidrag till 322000 hushåll. Mellan minskade antalet hushåll med bostadsbidrag med 18000. Minskningen faller nästan helt på gruppen makar med barn. Inom denna grupp var minskningen störst för makar med två barn. Gruppen ensamstående med barn har ökat något. Vid utgången av avvecklades bidragsgivningen beträffande hushåll utan barn. 1 1985/86. I budgetpropositionen (bil. 13 s. 6570) föreslås höjningar av bostadsbidragen fr. o. m. och fr. o. m. hyresgränser och inkomstgränser. Det är bra att regeringen nu föreslår höjningar av bidragen. I vpk:s motion (1984/85:2158) föreslogs förändringar i form av ökade bostadsbidrag för . Våra förslag vann dock inte bifall. Genom förslagen i budgetpropositionen har regeringen nu insett att bidragen bör höjas. Vi har självfallet ingen anledning att kritisera denna förändrade inställning men anser att höjningen av bidragen bör vara större än vad som föreslås i budgetpropositionen. Nedan lämnar vi förslag till bidragens storlek fr. o. m. . Våra förslag utgår i allt väsentligt från förslaget i anslagsframställning för /87. Dessutom för vi fram förslag om återinförande av bostadsbidrag till hushåll utan barn samt beräkning av bidragsgrundande inkomst när vissa studiemedel utgår. Den nedre inkomstgränsen är . för ensamstående med barn och . för makar med barn. Den övre inkomstgränsen, som är gemensam, är . Mellan den nedre och övre inkomstgränsen reduceras bidraget av inkomsten. Vid en inkomst över den övre inkomstgränsen reduceras bidrag . I budgetpropositionen föreslås höjningar av inkomstgränserna ske i två etapper per och per . föreslås de nedre inkomstgränserna sättas till . för ensamstående med barn och till . för makar med barn. Den övre inkomstgränsen föreslås höjas till . I likhet med föreslår vi att gränsen för oreducerat bostadsbidrag sätts till . för ensamstående med barn och till . för makar med barn. Reduktionsfaktorn bör vara enhetlig och bestämmas till . Härigenom begränsas marginaleffekterna för de flesta bidragstagare. En höjning av inkomstgränserna enligt förslaget i denna motion bör i inte ringa omfattning innebära en anpassning av dessa gränser till aktuella inkomstnivåer. Hyresgränserna bör i enlighet med vpk:s tidigare förslag sättas så att betalningssvaga hushåll ges möjlighet att bo bra. Den utrymmesstandard som, i avvaktan på pågående överväganden, bör tillämpas är en utrymmesstandard om tre rum och kök för hushåll med ett barn och bör öka med ett rum för varje ytterligare barn. Hyresgränserna bör bestämmas med utgångspunkt häri. Gränserna bör inte vara gemensamma för en- och tvåbarnsfamiljer och för tre- och fyrbarnsfamiljer. Även har givit uttryck för dessa uppfattningar. I avsikt att ta hänsyn till hyresutveck lingen bör de övre hyresgränserna höjas enligt vad som anges i denna motion. Den nedre hyresgränsen bör ligga på nuvarande nivå, dvs. De övre hyresgränserna (kr. ) bör bestämmas till . för hushåll med ett barn och därefter öka med . per barn, sålunda . för tvåbarnshushåll, . för trebarnshushåll, . för fy rbarnshushåll och till . för hushåll med fem eller flera barn. En differentiering av hyresgränserna per barn gör det möjligt att i väsentligt större omfattning än anpassa bostadsbidragen till bostadskostnaderna. Som framgått ovan utgår inte längre bostadsbidrag till hushåll utan barn. Möjligheten för dessa hushåll att erhålla bostadsbidrag avskaffades i och med utgången av . Bostadsbidragen för denna grupp bör införas . Bostadsbidragen för hushåll utan barn utgör ofta ett betydelsefullt tillskott till hushållsekonomin. Enligt vad som erfarits kommer bostadskommittén, vars betänkande överlämnas till bostadsministern , att föreslå att bostadsbidragen för denna grupp åter införs. Det finns inte anledning att i denna fråga avvakta beredningen av betänkandet. Bostadsbidragen bör sålunda införas . Den nedre hyresgränsen bör sättas till /månad och den övre hyresgränsen till /månad för ensamstående utan barn och till /månad för makar utan barn. De nedre inkomstgränserna bör bestämmas till . för ensamstående utan barn och till . för makar utan barn. gäller att till den bidragsgrundande inkomsten skall läggas hälften av sådana studiemedel som utgår enligt 4 kap. studiestödslagen, dvs. studiebidrag och återbetalningspliktiga studiemedel. Som vpk tidigare anfört, innebär regeln att lånade pengar betraktas som inkomst om lånet är ett studielån, medan t. ex. lån i bank inte behandlas på detta sätt. De studerande som för sitt uppehälle är beroende av studiemedel får därför lägre bostadsbidrag än andra studerande vid i övrigt lika förutsättningar. Detta är stötande, och vi upprepar vårt krav om att avskaffa denna orättvisa. Enligt vad som erfarits kommer bostadskommittén att föreslå att studiemedel inte till någon del skall påverka den bostadsbidragsgrundande inkomsten. Även detta förslag bör genomföras per . Vi stöder förslaget i budgetpropositionen om att bostadsbidrag lägre än . inte skall betalas ut. Även om det kan finnas skäl att låta nuvarande möjlighet bestå för länsbostadsnämnden att bevilja förskott till kommunerna på ersättning för bostadsbidragen vill vi inte motsätta oss förslaget i budgetpropositionen om att ersättningen till kommunerna skall utgå först efter utgången av det kalenderår bidragen avser. 11 1985/86. Ett accepterande av förslagen i denna motion innebär sålunda att bostadsbidragen bättre än och bättre än regeringens förslag anpassas till den aktuella inkomst- och hyresutvecklingen. Förslagen i motionen bör genomföras per . För att undvika att bidragen bl. a. till följd av inkomstutvecklingen urholkas bör regeringen för presentera förslag om bidragsgivningens utformning fr. o. m. . Av nedanstående sammanställning framgår bidragsgivningens omfattning fr. o. m. enligt regeringens förslag och enligt förslaget i denna motion. Inkomstgränser m. m. Inkomstgränser fr. o. m. enligt rege- enligt för ringens för- slag i denna Hyresgränser (kr./mån.) Hyresgränser fr. o. m. enligt förslag i denna motion Hushåll med 1 barn Hushåll med 2 barn Hushåll med 3 barn Hushåll med 4 barn Hushåll med 5 eller flera barn Maximalt utgående bostadsbidrag fr. o. m. (kr./år) Enligt förslaget i denna motion Ökning enligt förslaget i denna motion Hushåll med 1 barn Hushåll med 2 barn Hushåll med 3 barn Hushåll med 4 barn Hushåll med 5 barn För vatje ytterligare barn Statens kostnader för förslagen i denna motion kan med den noggrannhet som rimligen kan begäras beräknas till 785 milj. kr. Med beaktande av att kostnaderna för bostadsbidragen inte längre skall förskotteras kommunerna kommer endast den del av anslaget som avser att belasta nästa budgetår. Medelsbehovet bör därför beräknas till ca 390 milj. kr. utöver regeringens förslag. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att godkänner vad i denna motion förordats a) om ändringar i fråga om hyres- och inkomstgränser för bostadsbidrag för hushåll med barn fr. o. m. , b) om hyres- och inkomstgränser för bostadsbidrag för hushåll utan barn fr. o. m. , c) om reduktionsfaktorn, d) om att studiemedel inte skall utgöra bidragsgrundande inkomst, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen förordats om förslag om bostadsbidrag fr. o. m. , 3. att till Bostadsbidrag m.m. för /87 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)