ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Sk239 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk239 m. fl. (c) Möjlighet att vid deklaration dra av kostnader för isolering av hus m. m. Varför får investeringar i effektivare energianvändning ofta stå tillbaka för betydligt mindre lönsamma investeringar i produktionsanläggningar för energi? Svaret är ofta skillnaden i finansieringen. Större produktionsanläggningar kalkyleras i allmänhet efter en realränta på , och den blivande anläggningsägaren har resurser att vänta på vinster som ofta inte faller ut förrän efter 10 . Investeringarna i effektivare energianvändning, t. ex. komplettering av tvåglasfönster med en tredje ruta, måste i allmänhet göras med beskattade pengar och till räntesatser på eller mer. Ekonomiska och miljömässiga nackdelar Det är självklart att detta förhållande leder samhällsekonomiskt fel. Det innebär också miljömässiga nackdelar, eftersom vår energianvändning blir större än vad som är optimalt och nästan all energiproduktion innebär negativ miljöpåverkan. Avdragsrätt ett enkelt styrmedel Det är i första hand villaägarna som drabbas av dessa ogynnsamma finansieringsförhållanden. Det finns två vägar att råda bot på detta. Dels att lämna ett stimulansbidrag, dels att göra klart avgränsade energihushållande investeringar avdragbara på inkomstdeklarationen. Det senare förslaget innebär att rundgång av skattepengar minskar. Administrativt kan också förenklingar göras. Förmedlingsorganet i kommunen kunde begränsa sin verksamhet till en besiktning av utförda åtgärder för att kontrollera det fackmässiga och ändamålsenliga utförandet och lämna ett enkelt intyg som bifogas deklarationen. Husägaren skulle i övrigt endast behöva anmäla åtgärden till förmedlingsorganet och lämna uppgifter om leverantör och eventuell entreprenör som svarat för arbetets utförande. Inledningsvis bör avdragsrätten begränsas till tilläggsisolering och effektivare energianvändning genom värmeåtervinning. Stimulerar till extra insatser Sannolikt skulle skisserad avdragsrätt stimulera mer än bidrag. Det blir möjligt att genom extra insatser skaffa sig de extrainkomster som sedan skattefritt kan användas för att förbättra den egna villans energihushållning. Vad detta kommer att betyda i ökad sysselsättning är svårt att exakt beräkna, men att den ökade sysselsättningen och minskade andelen svartjobb till väsentlig del kommer att ersätta det skattebortfall som avdragsrätten innebär är ställt utom allt tvivel. Bättre miljö- och bytesbalans Effektivare energianvändning ger bättre miljö, ökad försörjningstrygghet och förbättrad bytesbalans. Dessutom är de föreslagna åtgärderna samhällsekonomiskt lönsamma, då totalkostnaden för en sparad kWh i regel är lägre än kostnaden för att producera en ny kWh. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen begära att de åtgärder vidtas som krävs för införande av avdragsrätt för energiinvesteringar enligt de riktlinjer som redovisas i motionen. P.-O. () () () ' () i (c) 1985/86 Sk239
mot · G902Sk240 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk240 Trots den av beslutade marginalskattespärren om vid inkomstbeskattningen kan enskilda drabbas av en marginalskatt på . Detta inträffar vid sambeskattningen av s. k. B-inkomster, då det s. k. tilläggsbeloppet beräknas. Enligt gällande grundbeloppsskala är skatteuttaget i inkomstskiktet . För en person, vars inkomst ligger inom detta skikt och som har B-inkomster vilka statsbeskattas , emedan de läggs på toppen av makens inkomst, blir den statliga inkomstskatten . Med en samtidig kommunalskatt på blir det totala marginalskatteuttaget trots bestämmelserna om en marginalskattespärr vid . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att ingen, oavsett om han eller hon har A-inkomst eller B-inkomst, någonsin skall drabbas av en högre total marginalskatt än den av tidigare fastställda gränsen om .
mot · G902Sk241 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sk241 i m. fl. (m) Beskattningen av outnyttjad bostadsbyggnad Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Jo217 hemställs att beslutar att outnyttjade bostadsbyggnader ej skall bli föremål för beskattning som bostadsförmån. L. () i () () () () () () () () 1985/86 Sk241250 1 1985/86.
mot · G902Sk242 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk242 Beskattning m. m. av inkomster av narkotikalangning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Ju6l 1 hemställs att beslutar att skattemyndigheterna skall ges möjlighet att föra narkotikalangares totala inkomster till beskattning, avgiftsbeläggning och böter.
mot · G902Sk243 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk243 m. fl. (s) Ändrad beskattning för att öka skogsavverkningen Den årliga skogsavverkningen i vårt land har varit endast . 1 har avverkningen varit . Den möjliga avverkningen bedöms vara för hela landet och 3,4 för . har således den årliga ökningen av virkesförrådet på rot uppgått i hela landet och till 1 miljon bara i . Avverkningen bedöms vara särskilt låg i skogar som innehas av flera ägare som exempelvis sterbhus. som virkesförrådet på rot ökat så kraftigt har importen av virke måst ökas och uppgick år och år . Denna alltför låga volym på skogsavverkningen är ett mycket allvarligt problem, inte minst i med dess stora beroende av skogen och skogsindustrin. Den för låga avverkningen bidrar till att öka arbetslösheten bland skogsarbetare alldeles i onödan. Den kan leda till att genom virkesbrist skapa arbetslöshet bland berörda industrianställda och den bidrar till att kraftigt försämra vårt lands bytesbalans. Skogsavverkningens stora betydelse för sysselsättningen kan illustreras med att en skogskubikmeter beräknas ge ett dagsverke. För att öka skogsavverkningen har det planerats och genomförs en rad åtgärder. Som exempel på sådana åtgärder kan nämnas aktivare rådgivning om gallring och slutavverkning, liksom aktivare tillsyn enligt nuvarande lagar. Andra åtgärder har varit att utreda virkesförsörjningen i och att utreda hur förädlingen vid länets sågverk skall kunna ökas. De senaste årens alltför låga skogsavverkning visar dock att de hitintills vidtagna åtgärderna är otillräckliga. Det är därför nödvändigt med ytterligare åtgärder som kan tvinga fram en ökad avverkning. Beskattningen bör därför förändras så att det för skogsägare blir ekonomiskt ogynnsamt vid för låg avverkning. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär förslag om förändrad beskattning av skog i syfte att öka skogsavverkningen. (sJ () 1985/86 Sk243
mot · G902Sk244 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk244 m. fl. (c, m, fp) Införande av särskilda nyetableringskonton Ett positivt sätt att stärka den svenska ekonomin är att intressera fler medborgare att starta egna företag. På olika sätt försöker samhället också stötta en sådan verksamhet bl. a. genom utvecklingsfonder, högskolor m. m. Det kanske svåraste problemet att lösa, när idén till ett nytt företag väl är kläckt, är kapitalfrågan. Det kan ofta vara så stort att det inte går att få fram från de personer som är initiativtagare till projektet. För att tillvarata den unika företagarförmågan som landet besitter bör särskilda stimulansåtgärder riktas mot dem som vill starta företag. Detta bör främst ske genom införandet av ett skattesystem som gör det möjligt att bygga upp ett privat kapital som kan användas för investeringar i nystartade företag. Att ändra dagens skatteystem dithän kan emellertid ta . Därför bör medborgarna ges möjlighet att göra avdragsgilla avsättningar till nyföretagsfonder. Sådana fonder bör kunna få tas i bruk inom och göra det möjligt för innehavaren att starta ett företag. Skulle så inte ske skall fonden återföras till beskattning. Möjligheterna till avsättningar till nyetableringskonton skulle också minska riskerna av konkurser för nystartade företag. Ett av skälen till dessa nyföretagskonkurser är just att företagen startar med ett för litet eget kapital. Med nyetableringskonton skulle de blivande företagarna ges en möjlighet att få ihop ett eget kapital som det eljest skulle varit svårt att uppnå. Vi finner det naturligt att hos regeringen hemställer om en utredning att införa s. k. nyetableringskonton. Visserligen är frågan föremål för vissa överväganden inom företagsskattekommittén, men kommitténs utredningsuppdrag är mycket omfattande och någon garanti för att något förslag kommer därifrån finns inte. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär en utredning med uppgift att utreda frågan om införandet av s. k. nyetableringskonton i enlighet med vad som i motionen anförts. () ()
mot · G902Sk245 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk245 m. fl. (c, m, fp) Avdragsrätt för till s. k. kompanjonförsäkring Det är inte ovanligt att nya småföretag startas som kompanjonföretag. Ett av skälen är att man på detta sätt skaffar nödigt kapital. För dessa företag kan olika typer av förvecklingar inträffa som gör att företagets framtid äventyras. För att i möjligaste mån undvika att ett kompanjonföretag måste upphöra exempelvis på grund av dödsfall har försäkringsbolagen en s. k. kompanjonförsäkring där delägarna försäkrar varandra, varigenom verkningarna av en förveckling elimineras och företaget kan leva vidare intakt. Kompanjonförsäkringar är emellertid mycket ekonomiskt betungande för resp. delägare. Premierna, som av förklarliga skäl är stora, är inte avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. När det däremot gäller pensionsförsäkringar är premierna avdragsgilla vid inkomsttaxering och beskattning sker först vid utfallet. Inom ramen förvissa regler skulle också de s. k. kompanjonförsäkringspremierna kunna vara avdragsgilla och bli föremål för beskattning först när försäkringen utfaller. Med dagens höga skatteläge kan det vara svårt att avsätta tillräckliga medel för till kompanjonförsäkringar. Det borde därför ligga i samhällets intresse att ge verksamma företag bättre förutsättningar att överleva exempelvis vid generationsväxlingar. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär en utredning om möjligheterna att medge avdragsrätt för till s. k. kompanjonförsäkringar.
mot · G902Sk246 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk246 m. fl. (fp, m) Förmånligare skatteregler för vinstandelssystem Ett sätt att stärka samhörigheten och ansvarskänslan i företagen och öka effektiviteten är att ekonomiskt stimulera de anställda i företaget. Denna stimulans kan ske genom att de anställda görs delaktiga i företagets resultat. har hundratals företag infört olika vinstandelssystem. Systemen kan vara olika utformade beroende på företag m. m. men målet är detsamma, nämligen att höja de anställdas motivation och därmed nå en hög effektivitet i företagen. Det saknas emellertid en mer omfattande sammanställning av olika vinstandelssystem och effekterna av dessa då inte minst vad gäller de mindre och medelstora företagen. Mot bakgrund av de positiva utvecklingsmöjligheter som systemen med andel i vinst inrymmer bör regeringen samla in och dokumentera uppgifter om fungerande vinstandelssystem. Då det främsta hindret för att få till stånd ytterligare företagsanknutna, individuella vinstandelssystem torde vara dagens beskattningsregler, är det angeläget att pröva hur beskattningsreglerna skulle kunna förändras för att underlätta inrättandet av frivilliga vinstandelssystem. Det bör ankomma på regeringen att göra en sådan prövning. Med stöd av ovan stående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående vinstandelssystem. () ()
mot · G902Sk247 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk247 () Hemslöjdares skatteförhållanden Landets hemslöjdsföreningar har omfattande problem med sin ekonomi. Orskakerna till detta är flera, men ostridigt är det så att hemslöjdsalster för den stora allmänheten ter sig dyra, jämfört med alster som maskintillverkas i stora upplagor. Vi har i en värdefull hemslöjdstradition, med höga kvalitetskrav både konstnärligt och tillverkningsmässigt. Hemslöjdsverksamheten erbjuder dessutom en tillskottsekonomi för många människor inte minst på landsbygden. Det är angeläget att hemslöjdsverksamheten kan fortsätta och att högklassiga varor kan erbjudas till rimliga priser. En ökad omsättning av varor är nödvändig för att de olika hemslöjdsbutikerna skall kunna fortsätta sin verksamhet. För att åstadkomma någon prisreducering borde det vara möjligt att erbjuda slöjdare en skattereduktion liknande den som ges när det gäller bär- och svampplockning. Detta skulle också medföra att fler varor försåldes via hemslöjdsbutikerna. Mot bakgrund härav hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen framförts om hemslöjdares skatteförhållanden.
mot · G902Sk250 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk250 och () Reviderade skatte- och avgiftsregler i det svensk-norska dubbelbeskattningsavtalet Gränssamarbetet mellan och övriga nordiska länder är en angelägen fråga. På många områden av den långa gränsen mellan och förekommer ett ständigt utbyte på arbetsmarknaden. I många gränsområden är arbetsmarknadssituationen besvärlig och därför är det också angeläget att arbetsmarknaden fungerar över gränsen, inte minst då mellan och . Det borde vara angeläget att göra en översyn av de bestämmelser som råder när det gäller möjligheter till arbete på andra sidan . Även företagsetableringen över är en angelägen fråga, som borde ses över i syfte att göra företagsetableringen betydligt enklare. I vissa fall är också det dubbelbeskattningsavtal som finns ett hinder, genom att t. ex. en svensk som arbetar i får betala skatt i men socialavgifter i , vilket gör att hans kostnader blir orimligt stora. Det borde vara möjligt att klara ett dubbelbeskattningsavtal, som gör att ingen skulle betala skatt och avgift i mer än ett land. Det finns ett väl fungerande förhållande på arbetsmarknaden mellan och , och i gränsområdena behövs arbetsmarknaden på resp. sida av . Då måste också befintliga krångligheter undanröjas. För att underlätta den fria nordiska arbetsmarknaden, till nytta för i första hand befolkningen i gränsområdena, men också för länderna som sådana, vore det därför angeläget med en översyn av befintlig skattelagstiftning, sociallagstiftningsförhållanden liksom också arbetsförmedlingarnas möjligheter att arbeta över gränserna. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av revidering av skatte- och avgiftsreglerna i det svensk-norska dubbelbeskattningsavtalet.
mot · G902Sk251 · 1986-01-22 00:00:00 — . () Investeringsreserv i handels- och kommanditbolag 1985/86 Sk251 261 Enligt taxeringslagen måste handels- och kommanditbolag alltid inbetala medel, som avsätts till allmän investeringsreserv, på särskilt bankkonto året efter inkomståret. Aktiebolag har automatiskt anstånd med inbetalning av medel till investeringskonto i , såvida bolaget har anstånd med avlämnandet av sin allmänna självdeklaration. Därutöver kan bolaget, mot särskild avgift, inbetala medlen året efter inkomståret (avsättningsåret). Enskild näringsidkare har också automatiskt anstånd med inbetalning av medel till investeringskonto i bank, såvida han/hon har anstånd med avlämnande av sin allmänna självdeklaration. Det innebär i praktiken att enskild näringsidkare med räkenskapsår = kalenderår, kan få anstånd med inbetalningen året efter avsättningen. Inom vissa branscher är en- och tvåmansföretag vanliga på grund av näringens struktur. Åkerier, mindre affärer, turistföretag, jordbruk m. fl. är branscher som använder handelsbolaget som företagsform. Bestämmelserna med inbetalning till kan vålla svårigheter genom den anhopning av bokslutsuppdrag som råder . Skillnaden mellan företagsformerna såsom ovan beskrivits är enligt min uppfattning orättvis och omotiverad och bör därför upphöra genom att taxeringslagen ändras så att handels- och kommanditbolag får samma villkor som övriga företagsformer. Erforderlig ändring av lagtext utformas av skatteutskottet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag att beslutar ändra taxeringslagen så att reglerna för handels- och kommanditbolag beträffande inbetalning av medel till investeringsreserv utformas på samma sätt som för andra företagsformer. 1 1985/86.
mot · G902Sk252 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sk252 m. fl. (s) Skattebefrielse för arbetsgivarfinansierade kollektiva arbetsresor har en omfattande utbyggnad skett av kollektivtrafiken i vårt land, inte minst i våra storstadsregioner. Det är angeläget att med olika medel verka för att resande i så stor utsträckning som möjligt sker med hjälp av kollektiva trafikmedel. Biltrafikens miljöstörningar måste minskas. Trafikens energianvändning måste bli effektivare och trafikolyckorna minskas. Trafikbelastningen i våra tätortsområden måste begränsas för att öka framkomligheten och minska de samhällsekonomiska kostnaderna för trafikinvesteringar. 1 detta syfte bör olika trafikpolitiska åtgärder kombineras. Ett nära samarbete mellan kollektivtrafikens huvudmän, kommunerna och staten är nödvändig. Inte minst viktigt är att medel kan överföras från investeringar för biltrafik till investeringar för kollektivtrafik. Detta förutsätter att kollektivtrafiken ges företräde. Övergång till kollektivt resande bör därför stimuleras i syfte att nå bästa möjliga samhällsekonomiska effekter i ett kärvt finansiellt läge. En väg skulle här vara att arbetsgivarna i större utsträckning än gick in och tog över kostnaderna för arbetsresor med kollektiva trafikmedel. Detta förutsätter att varken arbetsgivare eller anställda drabbas av vare sig skatter eller avgifter för dessa kostnader i enlighet med vad som sker för exempelvis lunchkuponger. I ett läge där antalet arbetstillfällen minskar, särskilt i våra glesbygder, skulle en sådan åtgärd dessutom underlätta för många människor att bo kvar även i de fall ett arbete måste sökas på annat håll. Reformen skulle därigenom också ha en viss regionalpolitisk betydelse. En sådan skattebefrielse synes lämplig, inte minst mot bakgrunden av att vissa grupper de facto åtnjuter sådan befrielse. Regeringen bör lämpligen lägga fram erforderliga förslag härom. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär en prövning av förutsättningarna för skattebefrielse för arbetsresor med kollektiva färdmedel i de fall arbetsgivaren betalat kostnaderna. () ()
mot · G902Sk254 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk254 m. fl. (s) Beskattningen av inkomster från uthyrning av enfamiljsfastigheter finns det möjligheter att äga och hyra ut en- och tvåfamiljsfastigheter utan att intäkterna behöver tas upp till beskattning på grund av reglerna om schablontaxering. Detta medför att en person som äger flera en- och tvåfamiljsfastigheter och hyr ut dessa för permanent boende inte behöver ta upp hyresintäkterna till beskattning, som han får göra avdrag för räntekostnaderna. Gäller det däremot en fritidsfastighet sker beskattning efter särskilda regler. Det kan inte vara rimligt med dessa förmåner för uthyrning av permanentbostäder. Reglerna bör ändras så att skattskyldighet inträder för dessa hyresintäkter när det gäller uthyrning av permanentbostäder, i de fall ägaren inte själv bebor dem. En väg kan vara att regler motsvarande dem som gäller för uthyrning av fritidshus tillämpas. En annan och kanske riktigare är att samma skatteregler gäller för uthyrning av dessa fastigheter som för flerfamiljshus. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändrade regler för beskattning av inkomster från uthyrning av en- och tvåfamiljsfastigheter för permanent boende. () ()
mot · G902Sk255 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk255 och () Rätt för egenföretagare att göra avdrag för vissa försäkringspremier Beträffande pensions- och AGS-försäkringar gäller följande. Utfallande belopp skall vara skattefria och företaget får avdrag för erlagda . När det gäller avdragsrätten finns emellertid undantag och det gäller egenföretagarens egen pensions- och AGS-försäkring. för dessa är inte avdragsgill kostnad i rörelsen. Regeln att egenföretagaren saknar avdragsrätt i rörelsen för kostnader för egna försäkringar strider mot strävandena till neutralitet mellan olika företagsformer. Ett aktiebolag har ju avdragsrätt för motsvarande kostnader. Detta innebär att egenföretagaren får betala egenavgift på sina och dessutom betala denna med beskattade medel. För aktiebolaget ingår inte avgifterna i underlaget för arbetsgivaravgifter. Stor politisk enighet tycks numera råda om att en avdragsrätt bör införas i rörelsen även för egenföretagarens egen pensions- och AGS-försäkring. Riksdagsmajoriteten har dock ansett att detta bör anstå tills staketmetoden införs. Det är emellertid inte tillfredsställande att nuvarande orättvisor består år i avvaktan på denna lösning. Vi föreslår därför att nuvarande regler ändras. Detta kan ske genom en ändring i kommunalskattelagen i anvisningarna till 29 § p 9. Ett tillägg bör införas mellan nuvarande andra och tredje stycket och ges följande lydelse: Avdrag medges för premie för sådan pensionsförsäkring som avses i 32 § tredje mom. 3 st. även om försäkringen tecknats av fysisk person i hans egenskap av utövare av viss rörelse. med hänvisning till vad som i motionen framförts hemställs att beslutar att göra föreslagna tillägg i kommunalskattelagen (1928:370) om rätt till avdrag för vissa försäkringspremier.
mot · G902Sk256 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk256 m. fl. (fp) Avdragsrätt för gåvor till internationellt biståndsarbete m. m. Frågan om avdragsrätten för gåvor har under en lång följd av år varit uppe till behandling i . I den regeringsförklaring som avgavs vid bildandet av trepartiregeringen fastslogs att sådan avdragsrätt skulle införas för gåvor till ideella och humanitära ändamål. Ett förslag med denna inriktning framlades, efter föregående utredning, i proposition 1978/ 79:160. Enligt förslaget i propositionen skulle avdragsrätten ha samma värde oberoende av i vilket inkomstskikt givaren befann sig. Propositionens förslag innebar också att de gränsdragningsproblem som tidigare åberopats mot tanken på skattelättnad för gåvor till ideell verksamhet till största delen kunde undvikas genom att avdragsrätten avgränsades till att gälla gåvor till organisationer som driver en ideell eller humanitär verksamhet med internationell inriktning. Riksdagsmajoriteten avvisade emellertid propositionen. bör nu ompröva sitt tidigare ställningstagande i fråga om rätten till avdrag för gåvor till internationell biståndsverksamhet. De frivilliga organisationerna har möjligheter att göra insatser på biståndsområdet, som inte utförs inom ramen för den statliga biståndsverksamheten. Som exempel på detta kan nämnas de kristna samfundens verksamhet i utvecklingsländerna, kooperationens och fackföreningsrörelsens biståndsverksamhet samt insatser från Röda korsets och Rädda barnens sida. Det är bra om de belopp som skänks till mission, utvecklingshjälp, katastrofbistånd o. d. kan öka. Härigenom kan en utbyggnad av de ideella organisationernas verksamhet till förmån för internationellt samförstånd och respekt för de mänskliga rättigheterna komma lill stånd. För enskilda givare skulle en avdragsrätt upplevas som en stimulans att lämna ytterligare hjälp till de fattiga länderna. Regeringen bör därför lägga fram förslag till avdragsrätt för vissa gåvor till internationell biståndsverksamhet m. m. I allt väsentligt bör förslaget kunna utformas på sätt som föreslogs i proposition 1978/79:160. med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till lagstiftning om avdragsrätt för vissa gåvor till internationellt biståndsarbete () () 1985/86 Sk256