mot · G902472 · 1986-04-07 00:00:00 — Motion till 1985/86:472 m. fl. (fp) Förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /86 (Prop. 1985/86:125) 1 Utvecklingen i Bergslagen Situationen i har undergått drastiska förändringar, både till det bättre men tyvärr i ännu större utsträckning till det sämre. i har kunnat notera den största exportorder något svenskt företag någonsin fått, omfattande 400 artilleripjäser till en ordersumma om . Denna beställning är av sådan omfattning, att den dels långsiktigt () säkerställer sysselsättningsläget i kommun, dels kommer att ge ett värdefullt sysselsättningstillskott även till vissa grannkommuner - i första hand . län, dit hör, har emellertid drabbats hårt av strukturåtgärder i sin norra del. Sålunda diskuteras att stålverket i skall läggas ned , med 500 friställningar som följd. I kommer sannolikt volframgruvan i att avvecklas, vilket drabbar drygt 100 anställda. I samma kommun har SKF meddelat att kallvalsverket i Bångbro (i vilket ort gruva nedlagts , med ett bortfall av 500 jobb) skall nedläggas, med 230 friställningar som följd. I i län har varslat om nedläggning av sågverket i , länge största sågverk, med en förlust av 240 arbetsplatser. Även i övriga Bergslagslän finns antydningar om en annalkande försämring av sysselsättningsläget, bl. a. beroende på befarade protektionistiska åtgärder i fråga om stålimporten i och . I proposition 1985/86:125, avsnitt CII, har regeringen föreslagit ett program för utvecklingen i Bergslagen, baserat på en kostnadsram om 425 milj. kr. för en treårsperiod. Programmet täcker i princip samma problem som Bergslagsmotion (1985/86:A494) behandlar. Det finns emellertid med anledning av den senaste utvecklingen i skäl att upprepa och vidareutveckla några av tankegångarna i denna. Med hänsyn till att Bergslagsregionen förlorar nästan ett storvarvs personal förefaller den totala kostnadsramen om 425 milj. kr. för en treårsperiod vara för snävt tilltagen. Detta i synnerhet om stödet jämförs med motsvarande anslag för under C12 i samma proposition. 1985/86:472 där enbart tilldelas 414 milj. kr. i lokaliseringsbidrag för en bilfabrik i det välbelägna på framsida". I propositionen föreslås vidare att Bergslagsdelegationen skall tilldelas ett eget anslag om 53 miljoner. I motion har föreslagits att delegationen endast skall vara rådgivande och vägledande. Om delegationen tilldelas rätten att utdela projektbistånd av egna medel, anser att risk föreligger att oreda och oordning uppstår på den offentliga sidan i Bergslagen. Ett företag kan då söka bidrag och/eller lån hos och utvecklingsfond i det egna länet, som man söker samma anslag hos Bergslagsdelegationen. Vi föreslår i stället, att både delegationsprojektmedel och de 68 milj. kr som i propositionen anslagits till företagsutveckling fördelas på länsorganen, som dessa åläggs att hålla nära kontakt med den rådgivande Bergslagsdelegationen då medlen fördelas. Delegationens egna kanslikostnader bör dock bestridas av statliga medel såsom föreslås i propositionen. Vidare anser vi att samtliga Bergslagsområden, undantaget, bör inplaceras i stödområde C, varvid enhet erhålls för alla kommuner i regionen. På grund av den stora Indienordern bör dock Karlskogastödet tas bort, så att ökade resurser per capita kan sättas in i övriga Bergslagen. Bergslagens infrastruktur måste stärkas. Tillgången till lämpliga transportmedel och möjligheten att använda dem är en viktig faktor för konkurrensförmågan hos existerande företag och vid valet av lokalisering av ny verksamhet. Goda kommunikationer är således en förutsättning för överlevnad och expansion av företagsamheten i Bergslagen. är vägnätet i Bergslagen undermåligt, särskilt i öst-västlig riktning där flera flaskhalsar existerar. Särskilt angelägna vägprojekt i Bergslagen är sträckorna , I årets infrastrukturproposition gavs Bergslagen för låg prioritet. Speciellt var de 3 milj. kr. som anslagits till alldeles otillräckliga. Mot bakgrund av Indienordern samt nedläggningen av flottningen på vore det angeläget att nämnda vägprojekt gavs högre prioritet. Även regionens teleförbindelser är undermåliga. Bergslagens behov får inte glömmas bort i det omfattande utbyggnadsprogram som genomför. måste få möjlighet till teleöverföring av data till rimliga kostnader, annars kommer områdets konkurrensförmåga inom dataserviceområdet att ytterligare förvärras. Bergslagen är rikt på vattendrag och dammar. I kölvattnet på nedläggningarna av kvarnar, sågar, hyttor och smedjor skapades följaktligen en stor outnyttjad energiproduktionskälla. Regionens energiproduktion skulle kunna förbättras genom en satsning på minikraftverk i anslutning till befintliga 10 dammar, självfallet inte där vi i annat sammanhang föreslagit lagskydd mot Mot. 1985/86:472 utbyggnad. annan energiproduktion än via minikraftverk bör övervägas. Skogsavfall kan t. ex. lätt förädlas till flis eller pellets för att användas i fastbränsleanläggningar. möjligheterna för en utökad torvbrytning bör undersökas. Regeringen borde i samband med västgas-I-projektet ha undersökt möjligheten att förlänga ledningen till Bergslagen. Det finns skäl att tro att industrianvändningen i regionen skulle bli omfattande. I en skatteproposition har regeringen föreslagit att gasolskatten - som så sent som var /ton - skall höjas från /ton till /ton. Tre fjärdedelar av industriella konsumtion om gasol äger rum i Bergslagslänen, varför den föreslagna skattehöjningen drabbar regionens tunga industri med hela 63 milj. kr. , eller med 190 milj. kr. för den treårsperiod som regeringen i Bergslagspropositionen anvisat 425 milj. kr. Detta kan inte vara rimligt! Gasol används inom Bergslagens tunga industri inte enbart som bränsle, utan också som ett medel för att åstadkomma en reducerande atmosfär i värmebehandlingsugnar. Den industri på kontinent som dessa företag har att konkurrera med använder i stället för gasol naturgas, vilken dels är obeskattad, dels billigare per kaloriinnehåll än vad den svenska gasolen kostar utan skatt. Ett genomförande av den planerade skattehöjningen på gasol vore därför mycket allvarligt för Bergslagens industri. I sammanhanget bör också beaktas, att gasol aldrig kan ersättas av fasta bränslen som flis, pellets eller torv, varför de argument som kan anföras att av energipolitiska skäl höja skatten på olja och stenkol rimligtvis ej kan användas i fråga om gasol. I vår tidigare motion angående strukturproblemen i Bergslagen föreslog vi att överblivna sjukhus eller ålderdomshem i regionen skulle byggas om så att de blev lämpliga för vård av utländska medborgare som ej kan beredas omsorg i sina hemländer. Delar av denna vård skulle kunna finansieras av SIDA och i övriga fall genom vederbörandes egen försorg. Vi menar att man borde närmare undersöka denna möjlighet. 6 Gruvdrift och mineralletning Gruv-, järn- och stålindustrin har drabbats hårt av den svåra strukturkrisen. Den kompetens inom gruvdriften som byggts upp inom regionen riskerar nu att gå förlorad. Visserligen torde brytning av järnmalm och sulfidmalmer inte komma att bli lönsam, men det finns en rad andra mineraler som är intressanta. tillbaka bedriver statens geologiska undersökning (SGU) och en del privata företag omfattande prospektering efter brytvärda mineraler i Bergslagen. Denna verksamhet måste nu forceras och utvidgas till att även omfatta fyndigheter av cyanit, porfyr och andra mineraler. inleda förhandlingar mellan och berörda gruvföretag så att Mot. 1985/86:472 brytning av fyndigheterna under snart kan påbörjas. Möjligheterna att i Bergslagens glesbygder tillskapa de stora jordbruksenheter som lantbruksnämnderna enligt gällande direktiv skall främja är mycket begränsade. Lantbruksnämnderna har därigenom bidragit till avfolkningen av Bergslagens landsbygd. För att skapa förutsättningar för Bergslagens jordbruk att överleva är det nödvändigt att tillåta jordbrukarna att komplettera sina jordbruksinkomster med en rad bisysselsättningar, t. ex. skogsarbeten, turism, persontransporter, godstransporter, fiskodling, entreprenadarbeten etc. Bland deltidsjordbruken existerade tidigare en kategori av lantbrukare som kombinerade jordbruk med hantverk. Delar av Bergslagsstödet bör utnyttjas till att stödja hantverket, då det skapar förutsättningar för små jordbruk att leva vidare. En stor del av ansvaret för lantbrukets vidareutveckling faller således på lantbruksnämnder och länsstyrelser. I det föreslagna Bergslagspaketet borde också medel ha anslagits till stöd för denna näringsgren. Bergslagens skogar och vattendrag erbjuder mycket goda förutsättningar för rekreation och olika former av turism. Turistnäringen kan komma att ge såväl sysselsättning som värdefullt bidrag till regionens försörjning. Möjligheterna att utveckla Bergslagen som turistland har kartlagts av en kommitté tillsatt av Bergslagsdelegationen. Denna har dock funnit att omfattande arbete måste utföras innan områdets potential kan utnyttjas. Hit hör bl. - Skapandet av en gemensam, slagkraftig logotype. - Upprättandet av en beskrivande atlas, där kartor kompletteras med ortsbeskrivningar och bilder. - En enkel reseguide, en förkortad atlas. - Tillskapandet av en lättillgänglig kår av ciceroner. - En gynnsam marknadsföringskampanj för Bergslagen i . - Översättning av lämpliga delar av materialet till andra språk. Kostnaden för ovanstående kan beräknas till 10 milj. kr., varav 2 milj. kr. bör kunna lämnas av ordinarie anslag från de statligt stödda turistfrämjande organisationerna och resten betalas av dels de 6 länen, dels de 22 kommunerna. Själva turistobjekten, gruvor, hyttor, smedjor, gårdar och museer, är iordningställda och i sådant skick att de med fördel kan förevisas utan ytterligare kostnader. Hotell, motell och stugbyar finns i området, medan antalet iordningställda campingplatser behöver utökas. Turismen anses växa med , och Bergslagen måste få sin beskärda del av de ökade sysselsättningsmöjligheter som en sådan tillväxtbransch ger. I anslutning till turismen bör också framhållas, att det är av vikt att ^ kulturella aktiviteter som kringresande teatrar, musikkårer, sommarspel och Mot. 1985/86:472 lokaler för dessa aktiviteter också vidmakthålls i Bergslagen. En industribygd utan kultur blir otrivsam varför nysatsningar inom näringslivet måste kompletteras med fortsatt satsning på olika kulturella aktiviteter. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om administrationen av Bergslagsstödet, 2. att beslutar om inplacering av samtliga i regionen ingående kommuner, med undantag för , i stödområde C, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om en förstärkning av infrastrukturen i Bergslagen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om utbyggnaden av minikraftverk, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om framdragningen av naturgasledningen till Bergslagen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om mineralletningen i Bergslagen, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om vikten av att skapa förutsättningar för deltidsjordbruken att leva kvar, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om stöd till turistnäringen i Bergslagen. () () ()