mot · G902A449 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:A449 m. fl. (s) Regionalpolitiken i Bergslagen 1985/86 A449452 Den ekonomiska politiken har varit lyckosam . Svenska företag hävdar sig i den internationella konkurrensen och fler personer är i arbete än . Vi har fatt tillbaka en tillväxt i vår ekonomi. Ökningen av välfärden är emellertid inte jämnt fördelad. Vissa regioner börjar ånyo bli överhettade med tillväxtproblem som följd, medan andra som Bergslagen tappar befolkning, service och utkomstmöjligheter. För statsmakterna är det en huvuduppgift att länka in och om så behövs styra utvecklingen så att den ger välfärd åt de många. Detta är också grundtanken för regionalpolitiken. När nu befolkningssiffrorna redovisas bekräftas obalansen i utvecklingen. Län som hade en folkminskning minskade ändå mer . Län som å andra sidan hade en stor folkökning ökade ändå mer 1985. Storstadslänen hade lika snabb befolkningsökning 1985 som under de snabbt expansiva åren . ökade med ca 15000 personer. Man får gå tillbaka för att hitta samma ökning. ökade med 3700 personer, största ökningen . Samma förhållande gäller för där ökningen var 3000 personer. Däremot minskade folkmängden i Bergslagslänen. 1 län hade Bergslagskommunerna en befolkningsutveckling enligt nedan: Hela län har haft en befolkningsminskning . De senaste årens uppgång i ekonomin har skapat utrymme för att fördela resurser. Slutsatsen är att samhällets styrmedel för detta inte varit tillräckliga. Nr A449 -452 Principer för förnyelse av regionalpolitiken Mot. För att skapa väl fungerande samhällen krävs stora investeringar i skolor, vägar, bostäder m. m., parat med tillgång till arbete inom olika yrken. Den första typen av investeringar benämns ofta infrastrukturinvesteringar och finansieras i regel via skattemedel. För stat och kommun är dessa påverkansbara på andra sätt än det privata näringslivets investeringar. En fungerande regionalpolitik måste omfatta båda sektorerna. Många enskilda företag betjänar ofta en marknad som är mer än lokal. Detta gör att det finns möjlighet till lokaliseringsalternativ utan att företaget tappar effektivitet. Samhällets styrmedel är inte tillräckligt effektiva för att åstadkomma expansioner och nyetableringar där de av arbetsmarknadsskäl bäst behövs som t. ex. i Bergslagen. De senaste utredningarna som haft i uppdrag att reformera regionalpolitiken har arbetat alltför snävt och deras ändringsförslag har mestadels rört viss mindre ändring av stödprocent. En förnyad översyn av regionalpolitikens riktlinjer och instrument synes därför inte opåkallad. har industripolitiken utvecklats och fått större betydelse när det gäller att påverka företagens teknikutveckling, expansioner och nyetableringar. De regionalpolitiska och industripolitiska medlen vänder sig till samma företag och konkurrerar också ofta inbördes. En översyn av de regionalpolitiska styrmedlen måste därför också omfatta de industripolitiska medlen. Därigenom skulle en fastare grund kunna erhållas för en samordnad regional- och industripolitik, med andra ord en regional industripolitik. Också organisatoriskt bör en samordning ske för regional- och industripolitik. Den organisatoriska bilden är splittrad. Åtskilliga statliga verk arbetar med industri- och regionalpolitiska medel. Vissa har uttalade regionalpolitiska målsättningar medan andra inte har det. Resultatet kan därför bli att staten ger med den ena handen men tar igen det med den andra. Fördelningen mellan den centrala, regionala och lokala nivån är också oklar. Vissa centrala verk arbetar med att dra upp riktlinjer, följa utvecklingen och ta fram resurser medan andra arbetar på ett mycket detaljerat plan. Även på länsnivå är rollfördelningen oklar. Främst gäller detta kanske mellan länsstyrelserna och utvecklingsfonderna i deras arbete med att skapa förutsättningar för företagsutveckling. Som exempel kan nämnas att utvecklingsfondernas lån, länsstyrelsernas lokaliseringsstöd och det glesbygdsstöd som handläggs av lantbruksnämnderna i stort överlappar varandra. Kommunerna har i takt med att sysselsättningsbekymren växt blivit alltmer aktiva i näringslivsarbetet. Många kommuner bedriver verksamheter som vid en prövning gentemot den kommunala kompetensen inte skulle vara tillåtna. Däremot har dessa åtgärder visat sig vara effektiva för att bevara och skapa nya arbetstillfällen på orten. Kommunernas framtida roll inom regional- och näringspolitiken bör Mot. 1985/86 således också uppmärksammas i översynsarbetet. För att få väl fungerande samhällen behövs ett samspel mellan samhälleliga investeringar och det privata näringslivets investeringar. Orter med bra service blir också attraktiva boendeorter och lokaliseringsorter för näringslivet. För att få väl fungerande orter vad gäller samhällelig service fordras lång, målmedveten och samordnad utbyggnad. Det är väsentligt att alla delar av landet får en utveckling av sin infrastruktur. Som styrmedel för detta bör ett ortsplaneringssystem övervägas. Där bör mål för service inom utbildning, telekommunikationer, vägar m. m. sättas upp. Fördelen med detta skulle bl. a. vara att alla delar av skulle garanteras en likartad standardutveckling. Dessa mål bör sedan vara vägledande för de årliga aktiviteterna hos de skilda sektorsmyndigheterna. I det korta perspektivet måste alla befintliga förslag och utvecklingsprojekt tas till vara för att skapa nya arbetstillfällen i Bergslagen. Några särskilt angelägna förslag och projekt vill vi gärna redovisa. Analyser och prognoser indikerar att det finns betydande sannolikhet för att brytvärda mineraltillgångar existerar i Bergslagen. Mot denna bakgrund bör prospekteringsarbetet intensifieras. Det bör därför uppdras till () att utarbeta ett prospekteringsprogram för Bergslagen. Det är väsentligt att kunskaperna hos de enskilda gruvbolagen tas till vara, varför de bör beredas tillfälle att delta i utredningsarbetet. Regeringen bör lämna förslag till om innehåll i programmet och kostnaderna härför. Som tidigare framhållits är tillgången på utbildning en mycket betydelsefull faktor för regionens utveckling. pågår en utveckling där teknikkurser börjat ges vid de regionala högskolorna i Bergslagen. Vid högskolan i ställs medel till förfogande från regionen för att sådana utbildningar skall kunna genomföras. Det är betydelsefullt att högskolorna i regionen i ökad utsträckning kan genomföra teknikutbildningar. Av regionalpolitiska skäl bör därför vid fördelningen av anslagen till universitet och högskolor tas särskild hänsyn till behoven att utveckla den tekniska högskoleutbildningen i Bergslagen. Insjöfiskodlingen är inne i ett starkt expansionsskede. En stor utvecklingspotential finns såväl inom avel, odling, slaktning, förpackning som foder. Inom län finns i Sävenfors utanför en lång tradition av fiskevård och avel. Ursprunget till kunskapsuppbyggnaden är bl. a. intresset av att bevara vissa öringsarter. finns i Sävenfors fiskegymnasium, avelsstation och fiskodling. Som nämnts har branschen ett betydande utvecklingsbehov när det gäller teknik och avel. För försöksverksamhet finns behov av en särskild station. För detta bör Sävenfors kunna utgöra en lämplig miljö. Mer än 20 miljoner har redan investerats i anläggningarna där. För att bli kompletta behövs investeringar i bl. a. en tempererad bassäng. Dessutom bör en fast kansliresurs skapas. tl 1985/86. gen bör medge att dessa kostnader kan täckas frän anslaget C 2. 1985/86 ringsbidrag m. m. A449 För att fä en förnyelse till ständ krävs bland mycket annat en aktiv nyetableringspolitik. För att denna skall lyckas mäste mänga saker samspela. Nägra aspekter kan IVamhällas. har sällan ekonomiska förutsättningar för att bygga egna lokaler utan mäste hitta tomma lokaler att hyra. För de redan häri ekonomiskt ansträngda kommunerna i Bergslagen är det svärt alt ta de kostnader som det medför att hälla en lokalreserv. Det nuvarande stödet till kommunala industrilokaler är för del första lägt och dessutom i sina detaljer sä utformat all det ofta i praktiken inte är användbart. Stödet bör i stället förändras så all det utgår som i bidrag av investeringskostnaden. Till övriga investeringskostnader bör utgå ett lokaliseringslån som är amorterings- och räntefritt sä länge lokalen är outhyrd eller högst . Några detaljföreskrifter därutöver behövs inte. Den nya ordningen bör kunna prövas omgående i Bergslagskommunerna eftersom medel för ändamålet finns inom ramen för anslagen C 2 och C 3 på ifrågavarande huvudtitel. Enskilda som skall starta företag har ofta svårt att fä ihop det egna kapital som behövs för att kunna få låna hos de finansieringsinstitut som finns på marknaden. För att underlätta detta bör utvecklingsfonderna kunna lämna etableringslån och tillföras särskilt kapital härför. För att ytterligare stärka nyetableringstakten i Bergslagen bör statens industriverk intensifiera sitt arbete med att marknadsföra Bergslagen och nyetableringsförutsättningarna där. Verket bör beredas möjlighet all inrätta i första hand två nya tjänster för detta arbete. När det gäller de största industrikoncernerna i landet bör regeringen via sin etableringsdelegation öka sina ansträngningar för att få dessa alt utvidga redan befintliga verksamheter eller etablera nya verksamheter i Bergslagen. Regeringen bör särskilt uppmärksammas på möjligheterna att på eli aktivt sätt använda investeringsfonderna för detta ändamål. i motionen har påtalats behovet av att förstärka och utveckla infrastrukturinvesteringarna inom Bergslagen. En förbättring av mellan och skulle underlätta för anpassning på arbetsmarknaden och ge utbildningsmöjligheterna en bättre chans på dessa båda orter. Två andra aktuella objekt inom det transporttekniska området är en upprustning av vägförbindelsen Stockholm-Västerås-Örebro-Göteborg samt en utveckling av järnvägen på samma sträcka. Båda objekten är betydelsefulla för länets och regionens framtida utveckling. De bör därför av regeringen ges hög prioritet. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av översyn av riktlinjerna och medlen för regionalpolitiken och angränsande sakområden, 2. att begär att regeringen tar initiativet till att ett prospekteringsprogram utarbetas för Bergslagen, 4 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. motionen anförts beträffande anslag för teknikutbildning vid hög- A449 4. att medger att regeringen får bevilja medel från anslaget C 2. Regionalpolitiskt bidrag m.m. till en försöksstation för insjöfisk i Sävenfors, kommun, 5. att uttalar sitt stöd för de förändringar som i motionen förordats vad beträffar stödet till kommunala industrilokaler, 6. att begär att regeringen vidtar åtgärder för att tillförsäkra utvecklingsfonderna möjligheter att ge vad som i motionen betecknats som etableringslån, 7. att begär att regeringen skyndsamt vidtar åtgärder för att förstärka industriverkets möjligheter att informera om lokaliseringsförutsättningarna i Bergslagen, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen av etableringsdelegationens verksamhet, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om väg- resp. järnvägsförbindelse. () () () ()