mot · G902t392 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:T392 m. fl. (m) Reformering av affärsverken under huvudtitel Moderata samlingspartiet har i motioner till /84 aktualiserat genomgripande förbättringar av affärsverkens förutsättningar och organisation. Vi kan konstatera att det finns en bred insikt om vikten av att vidta förändringar på detta område. Regeringen har dock valt att föra en tvehågsen och defensiv politik. Även om vissa framsteg trots allt gjorts genom t. ex. ökade självständighet, nu av regeringen accepterade byte av företagsform och möjligheterna för flertalet affärsverk att finansiera investeringar på den öppna kapitalmarknaden, är fortsatt förändringar av affärsverken nödvändiga. , , postverket och luftfartsverket är affärsverk som sorterar under och vilka vi granskar närmare i denna motion. Affärsverken under spelar en central roll i vår ekonomi. Detta belyses av att de fyra affärsverk som vi granskar i denna motion har en gemensam omsättning på ca . De sysselsätter ca 150 000 hel- och deltidsanställda personer. Investeringarna är mycket stora. planerar t. ex. att investera /86. Affärsverkens betydelse för vårt lands ekonomi, deras storlek och deras faktiska monopol på verksamhetsgrenar visar vikten av att de sköts framsynt och effektivt. Vi har tidigare påpekat och vi vill åter framhålla att de svenska affärsverken är, sedda ur ett internationellt perspektiv, generellt sett tämligen välskötta och effektiva. Trots detta finns flera allvarliga problem. dras t. ex. med svåra ekonomiska problem. Även om dessa delvis beror på omständigheter som ligger utanför företagets kontroll indikerar förlusterna de problem som affärsverken brottas med. Utvecklingen är på flera av affärsverkens verksamhetsområden så snabb att det är nödvändigt med genomgripande förändringar om verken skall behålla sina nuvarande positioner. Affärsverken har präglats av att de dels har myndighetsuppgif ter, dels förvaltningsverksamhet. Dessa två uppgifter ställer helt olika krav Mot. a. kompetensen hos verkens personal. Affärsverken är formellt myndigheter, vilkas beslutsformer regleras av förvaltningslagen. De är underordnade regeringen. Regeringen har rätt att utfärda direktiv för verksamheten. Denna uppbyggnad innebär t. ex. att - flertalet av affärsverkens handlingar är offentliga, - besvär över verkens beslut kan anföras till regeringen, - affärsverken ingår i justitiekanslerns (JK) tillsynsområde. Även om åtgärder vidtagits är blandningen av förvaltningsverksamhet med myndighetsutövning ett akut problem. De affärsdrivande verken är rättsligt sett en del av staten. Detta faktum får ett flertal viktiga konsekvenser när verken bedriver affärsverksamhet. Ett affärsverk som sådant kan således inte vara part inför en domstol. Enligt instruktionen för verken skall de inom ett verksamhetsområde företräda verket, staten såväl vid som utom domstol. Om affärsverken går med förlust är staten tvingad att täcka förlusten. Affärsverkens faktiska monopol contra den fria konkurrensen När affärsverken inrättades var syftet dels att etablera en för samhället utomordentligt angelägen verksamhet, dels att skydda medborgarna mot vad man ansåg vara mer eller mindre naturliga monopol. Staten intervenerade i sektorer där t. ex. den tekniska utvecklingen ledde till stora volymbesparingar och där marknadslagarna naturligt tycktes leda till att det största företaget överlevde, medan de andra fick lägga ned sin verksamhet. Affärsverken gavs därför ofta en monopolställning till marknaden. Till de faktiska monopolen hör betydande delar av , luftfartsverkets, SJ:s och postverkets verksamhet. Affärsverkens faktiska monopolställning inom de flesta delar av affärsverksamheten är en nackdel som uppmärksammats alltmer . Det är belagt att monopolistisk verksamhet förr eller senare leder till bristande kostnadsmedvetande och slöseri med knappa resurser. En rad studier har gjorts kring hur företag med både konkurrensutsatta och monopolskyddade verksamhetsgrenar agerar. Dessa undersökningar visar genomgående att företagen strävar efter att stödja den konkurrensutsatta verksamheten med de extra vinster som kan tas ut från den monopolskyddade verksamheten. Det är empiriskt belagt att monopolföretagen genom s. k. underprissättning tenderar att konkurrera ut befintliga företag eller hindra andra, effektivare företag att komma in på marknaden. Genom krav på särredovisning av de olika verksamheterna och överföring av de konkurrensutsatta verksamhetsgrenarna till dotterbolag har riksdag och regering försökt begränsa denna typ av skadlig verkan av affärsverkens faktiska monopol. Trots detta finns det starka skäl att anta att , postverket och SJ fortfarande för över medel från den monopolskyddade till den konkurrensutsatta verksamheten. Den tekniska utvecklingen och den fortgående internationaliseringen har gjort flera av verkens funktionella monopol otidsenliga. Utvidgningen av Mot. 1985/86 bl. a. konkurrensutsatta verksamhet bör därför påskyndas. Sammanblandning statsmakt - företagsamhet Affärsverken är helägda av staten och de facto genom affärsverksformen också en del av statsmakten. Ytterst styrs därför affärsverken av politiskt valda företrädare för väljarna. Sammanblandning statsmakt - företagsamhet är av flera skäl olycklig och bör minimeras. Styrelsens och ledningens möjligheter Det faktum att statsmakten och politikerna har ett avgörande inflytande över affärsverkens förvaltningsverksamhet minskar naturligtvis i motsvarande grad styrelsens och ledningens möjligheter att styra företagen. Styrelsen i stora aktiebolag kan sägas ha tre huvuduppgifter: 1. att tillsätta och eventuellt avsätta den verkställande direktören, 2. att fatta beslut om större investeringar samt hur dessa skall finansieras, 3. att ange företagets policy och långsiktiga mål. På samtliga dessa punkter har statsmakten och politikerna ett avgörande inflytande i affärsverken. En särskild fråga i detta sammanhang är möjligheterna för affärsverken att starta dotterbolag. För SJ, posten och luftfartsverket fordras medgivande, medan det i fall räcker med regeringens tillstånd för att starta dotterbolag. Trots detta är affärsverken ägare till en mycket omfattande skara dotterbolag. Detta har kunnat ske eftersom affärsverkens dotterbolag i sin tur får starta nya dotterbolag utan medgivande. har kartlagt affärsverkens dotterbolag. Denna kartläggning visade bl. a. att SJ hade 176 dotterbolag . Med den nuvarande företagsstrukturen torde det vara omöjligt både för ägaren och styrelsen att styra alla dessa bolag och få till stånd en effektiv affärsverksamhet. Motivet för ett affärsverks verksamhet är att det fyller en public serviceuppgift, vilken inte lika bra kan skötas av andra företag. är enligt instruktionen förhindrade att bedriva sådan verksamhet som saknar samband med de samhällsuppgifter som de är inrättade för att handha. De bestämda regler för ärendens handläggning, ihopblandningen av myndighetsfunktion med de affärsdrivande uppgifterna, politikernas styrning, dämpar utvecklingen. De skilda regler för t. ex. avskrivningar och bokslutsdepositioner som gäller mellan statlig verksamhet som bedrivs i affärsverks- och aktiebolagsform och de skilda förutsättningar för finansiering av investeringar är andra faktorer som hindrar affärsverken att göra affärer på lika villkor som konkurrenterna. Affärsverkens ställning som en del av staten, de institutionella hinder som affärsverksformen innebär och löneläget försvårar rekryteringen av skickliga Mot. 1985/86 affärsmän och produktutvecklare. Affärsverkens utvecklingsmöjligheter kan bedömas utifrån framtidsutsikterna för de varor och tjänster som de producerar. Samtliga verk kommer med stor sannolikhet att möta en hårdare konkurrens än . kan verken, väl skötta, bevara sin konkurrenskraft. Som vi tidigare visat har emellertid affärsverken i vissa avseenden sämre förutsättningar att klara framtiden än sina privata konkurrenter. Det finns därför ett flertal starka skäl för ägarna - staten - att se över affärsverken och vidta åtgärder. Vi har i denna motion pekat på ett flertal brister i affärsverkens uppbyggnad och verksamhet. För att åtgärda dessa brister krävs att följande åtgärder genomförs: - Affärsverken byter företagsform och ombildas till aktiebolag. - En gemensam myndighet skapas för den myndighetsutövande verksamheten. - Delar av affärsverken säljs ut. - Antalet monopol inom affärsverkens verksamhetsområde reduceras. Trots skapandet av affärsverksformen har nästan samtliga statliga företag som bildats fått formen av aktiebolag. Affärsverksformen har efter 1911 enbart använts för statens reproduktionsanstalt (vilken senare ombildats till aktiebolag), och luftfartsverket. Många av affärsverkens problem beror på dess företagsform. Affärsverksformen är i flera avseenden föråldrad. Affärsverken bör därför byta företagsform och ombildas till aktiebolag. Affärsverkens konkurrenter drivs i aktiebolagsform. Vår genomgång har visat att de skilda företagsformerna också skapar skilda konkurrensvillkor. I vissa avseenden favoriseras affärsverken, i vissa andra avseenden favoriseras aktiebolagen. Om affärsverken överförs till aktiebolagsform kommer den enhetliga företagsformen att skapa likartade konkurrensvillkor. I samband med att affärsverken ombildas till aktiebolag bör ett särskilt avtal upprättas. Detta avtal bör reglera verkens fortsatta faktiska monopolverksamhet liksom de samhällskrav som bör ställas på verksamheten. Sådana samhällskrav rör bl. a. de investeringar som verken gör av försvarsskäl, liksom regionalpolitiska hänsyn. , postverket m. fl. skall naturligtvis även erbjuda samtliga medborgare god service. Aktiebolagslagen och kommunalskattelagens regler beträffande den löpande bokföringen, bokslut osv. är klarare och i vissa hänseenden mer detaljerade än de regler som gäller för affärsverken. Detta är värdefullt, dels för ägarna, staten, dels för dem som skall köpa tjänster av företagen. Även i beskattningshänseende likställs affärsverken med konkurrenterna. Aktiebolagsformen ställer helt nya och andra krav på affärsverkens T392 ledning och styrelse. Om ledning eller styrelse missköter sig kommer ägarna att kunna byta ut dessa mot andra mer kompetenta personer. Styrelsen får det direkta ansvaret för investeringarna och dessas finansiering. Detta ger ökade möjligheter till långsiktiga och företagsmässiga beslut. Den nya företagsformen kommer att minska byråkratin och de institutionella hinder som finns inom affärsverken. Regler för offentliga handlingar, diverse förvaltnings- och handläggningsregler, JK:s tillsyn osv. Verksamheten kan därigenom bedrivas rationellare. För personalen är byte av företagsform en positiv förändring. Den nya verksformen ökar verkens konkurrensförmåga och därmed personalens trygghet. Aktiebolagsformen innebär större följsamhet med den privata sektorn, vilket kan förbättra löneläge och anställningsvillkor. För staten innebär byte av företagsform en effektivare verksamhet och mindre belastning på statsbudgeten. Nytt organ för den myndighetsutövande verksamheten Överföring av affärsverkens kommersiella verksamhet till aktiebolagsform skapar förutsättning för en ändamålsenligare form även för verkens myndighetsutövande verksamhet. De skilda affärsverkens myndighetsutövning är av likartad karaktär. Förutsättningar finns därför att sammanföra dessa till en myndighet. Myndigheten bör få olika avdelningar för resp. affärsverk. Myndigheten kommer i så fall att handha myndighetsutövning i ärenden som sorterar under . För att skapa enhetlighet vid handläggningen av dessa ärenden bör därför den nya gemensamma myndigheten även i fortsättningen sortera under detta departement. Affärsverkens monopol har, som vi tidigare visat i denna motion, reducerats på vissa områden, medan det har kommit att expandera på andra. Det är av flera skäl angeläget att verkens kommersiella verksamhet bedrivs på med sina konkurrenter likartade villkor. Monopolverksamheten bör därför skäras ned. Särskilt angeläget är att faktiska monopol reduceras. bör i princip enbart ha monopol på telenätet och förvaltningen av detta. Verket bör dessutom ha rätt att ange de krav som skall gälla för den apparatur som kopplas upp på nätet. I övrigt bör monopol avskaffas. När verken ombildas till aktiebolag, och trots att deras monopolställning reduceras, kommer det ändå att finnas stora sektorer där företagen i praktiken kommer att ha monopol. För att öka konsumenternas inflytande och utöka rätten att klaga bör ett särskilt organ skapas. konsumenterna ha möjlighet att komma med klagomål på den verksamhet Mot. 1985/86 där företagen i praktiken har monopol. Detta organ bör också noggrant följa T392 att företagen ej utnyttjar sin monopolställning på ett för konsumenterna otillbörligt sätt. I en fri ekonomi är det statens uppgift att sätta upp ramar för företagens verksamhet. Inom dessa ramar skall företagen få verka fritt och anspassa sig till marknadens krav. Att staten både anger ramarna och bedriver affärsverksamhet är förenat med en rad problem. Affärsverksamheten bör därför vara så liten som möjligt. När affärsverken ombildas till statligt dominerade aktiebolag bör därför ett antal företagsgrenar avskiljas och få nya ägare. Företag som i detta sammanhang är aktuella är sådana vars verksamhet har föga gemensamt med den verksamhet som verket ursprungligen startades för eller där en ny ägarbild skulle ge ökade möjligheter till utveckling och konkurrens på lika villkor. Följande dotterbolag vilka ägs av affärsverket utgör exempel på bolag som kan vara aktuella för privatisering: är ett välkänt speditions- och transportförmedlingsföretag för godstransporter. bedriver åkerirörelse genom dotterbolag. SJ:s andel är av aktierna. AB Landtransport administreras av . Genom dotterbolag drivs åkerirörelsen i , , och . är helägt av SJ. Företaget bedriver busstrafik samt godstransporter med lastbil. Svelast () bedriver inrikes godstransporter med lastbil, gods-, speditions- och rederirörelse genom dotterbolag. Företaget är helägt av SJ. Postens adressregister, PAR, är en resultatenhet inom postverket. säljer olika typer av larm. Företaget är helägt av . SOS-Alarmering säljer olika typer av alarmeringstjänster till landsting. De företag vi föreslår få nya ägare har goda utvecklingsmöjligheter. En opartisk värdering av varje företag bör ske för att fastställa utförsäljningspriset. RRV:s granskning av affärsverkens innehav av aktiebolag belyser det nödvändiga i att göra en genomgång och avyttring av mindre företag. En sådan genomgång bör skyndsamt genomföras. SJ bör få använda de medel som utförsäljningen av dess företag inbringar till att finansiera sina investeringar. Likviden från övriga affärsverks utförsäljningar bör tillfalla statskassan. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående överförande av affärsverken till aktiebolagsform, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om sammanförande av den myndighetsutövande verksamheten till underställda verk till en gemensam myndighet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts under rubriken av dotterbolag om skyndsam försäljning av dessa, 4. att uttalar sig för att affärsverkens monopol skall minimeras. Per Stenmarck (m) () () ()