mot · G902ub501 · 1986-01-14 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub501 1985/86 Ub501509 () Utökad teknikerutbildning Helt nödvändiga investeringar för framgångsrik industriell verksamhet är teknisk utbildning och forskning. Genom att är ett industrialiserat land så har vi på många områden en hög materiell standard. Det tekniska kunnandet, inte minst hos vårt lands ingenjörskader, har varit av stor betydelse för denna utveckling. Behovet av välutbildade tekniker är livsviktigt för ett framgångsrikt svenskt näringsliv. Tillgången på teknisk kompetens är helt avgörande för om svensk industri skall kunna hålla sin nuvarande internationella position. Olika studier och utredningar tecknar en mycket dyster bild av situationen i . Efterfrågan på kvalificerad arbetskraft på det tekniska området är akut. Mest inom datateknik och elektronik, men också omfattande inom t. ex. kemi- och maskinteknikområdena. () har på uppdrag av regeringen utfört utredning i frågor rörande behovet av teknisk kompetens i svensk industri. Utredningen har kommit fram till ett antal konstateranden och förslag till vilka jag återkommer. Under en följd av år har från både näringslivet och de tekniska högskolorna kommit uppmaningar att öka antagningen till de tekniska högskolorna. och har , och på skilda sätt agerat för att få regeringen att vidta åtgärder och söka lösa problemet med teknikerbristen. som det har uppstått en brist på färdigutbildade tekniker har detta lett till en akut brist på lärare och forskare vid de tekniska högskolorna. Löneskillnaderna mellan skolorna och industrin har blivit så stora att det har blivit något av en flykt till industrin. IVA skriver i sin tidigare nämnda rapport: Svensk industri har stort behov av skickliga medarbetare. råder brist på kvalificerade tekniker. Industrin genomgår förändringar och verksamheten blir mer och mer tekniskt krävande. Förändringarna uppvisar olika mönster för olika industrigrenar. För t. ex. data- och elektronikindustrin är teknikerbristen ett både kvantitativt och kvalitativt problem. För andra, som t. ex. delar av processindustrin, är det stor brist på kvalificerade tekniker med nya slag av specialkunnande, men balans i övrigt. IVA anser sammanfattningsvis bl. att behovet av kvalificerade tekniker kommer att kvarstå och därtill öka i omfattning. Detta beror på strukturella förändringar i den industriella 1 1 1985/86. Nr Ub501 -509 Företagens efterfrågan kommer dock att variera med konjunkturerna, att antalet civilingenjörer i behöver vara 70 000, dvs. av de förvärvsarbetande. För att nå dit erfordras en genomsnittlig utexamination på 3 500 , vilket blir möjligt om 4 400 studerande tas in och av dem tar examen, att av de nyutbildade civilingenjörerna behöver studera vidare till licentiat- eller doktorsexamen. IVA lämnar också förslag till åtgärder på både lång och kort sikt. De kortsiktiga problemen med brist på kvalificerade tekniker måste enligt IVA i huvudsak lösas internt inom industrin. Vidare bör omedelbara åtgärder vidtas för att öka genomströmningen och examinationen vid de tekniska högskolorna. Långsiktigt bör ett antal åtgärder vidtas inom högskolan: Rekryteringsbasen till civilingenjörsutbildningen måste ökas, de tekniska högskolornas utbildnings- och forskningsresurser förstärkas, samverkan mellan industri och högskola intensifieras och omfattningen av fort- och vidareutbildning ökas. Utbildningssystemet har på olika sätt försökt att möta yrkeslivets stora efterfrågan på teknisk kompetens. Det finns en tendens att de åtgärder som utbildningssystemet har vidtagit för att möta den ökade efterfrågan på tekniker har medfört att det har blivit ett brett spektrum av överlappande utbildningar och specialinriktningar. Det kan därför vara svårt för den enskilde studenten eller arbetsgivaren att skaffa sig en överblick över utbildningsmöjligheter, de olika utbildningarnas innehåll, mål och kvalitet. av tekniska utbildningar bör därför struktureras och utgå från de funktioner i yrkeslivet utbildningarna skall förbereda för. Yrkesfunktionerna och utbildningarna kan klassificeras i tre grupper: o Tekniskt-praktiskt skolade tekniker som svarar för drift och underhåll av befintliga teknikkomponenter och system, o Tekniskt-teoretiskt skolade ingenjörer som konstruerar och arbetar med etablerad teknik. o Tekniskt-vetenskapligt skolade civilingenjörer som utnyttjar och utvecklar ny teknik. Den allvarligaste bristen på tekniker i svensk industri går att komma till rätta med. De resursförstärkningar och andra åtgärder som regeringen har vidtagit har dock varit otillräckliga. a. bör ett ökat utbildningssamarbete inledas mellan högskolan och industrin. Detta torde kunna möjliggöras genom att utnyttja förnyelsefonderna. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om utökad teknikerutbildning. 1985/86 Ub501