mot · G902596 · 1986-05-13 00:00:00 — m. fl. (s) Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /87, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1985/86: 150) Den tredje vägens ekonomiska politik har varit framgångsrik. Genom ett helhjärtat engagemang från hela vårt folk har denna politik varit möjlig. Det är därför naturligt att fördelningsfrågorna nu kommer mera i förgrunden. Detta framgår av förslagen i den presenterade kompletteringspropositionen. Trots de stora framgångarna i den svenska ekonomin finns obalanser. Det nödvändiggör begränsningar i den offentliga ekonomin. Såväl den statliga som den kommunala verksamheten måste iaktta sträng granskning av sina anslag. Den offentliga verksamheten gynnas 1987 av att skatteunderlaget ökar genom de ökade inkomsterna , vilka ger större skatteintäkter kommande år. På den kommunala sidan beräknas skatteinkomsterna öka enligt uppgift i kompletteringspropositionen. Skatteintäkterna utgör dock inte mer än i den totala kommunala ekonomin. Resten är avgifter, taxor och inkomster från den affärsdrivande verksamheten. Slutligen utgör även statsbidragen en väsentlig inkomstkälla i kommunerna. Av de beräknade ökade kommunala skatteinkomsterna på ca föreslås ca 7 miljarder dras in genom minskningar av statsbidragen, ändrade tekniska inbetalningsrutiner samt förhöjda grundavdrag för fysiska personer. rakt över den kommunala ekonomin kan detta anses godtagbart för att klara prioriterade mål på barn- och äldreomsorgsområdet. Tyvärr utvecklar sig den kommunala skattekraften mycket olika som framhävs i kompletteringspropositionen. För en kommun blir det inga kännbara påfrestningar att klara indragningar resp. ändrade grundavdragsregler, medan det för en annan kommun blir nödvändigt att ta upp lån eller dra ned på verksamhet. Med andra ord kommer inte de nya inkomsterna i kommunerna att kanske bli indragna till ett belopp på . Därvid reduceras avsikten med indragningarna vilka var att hålla den kommunala verksamhetsökningen vid . Dessutom blir det ofta mycket progressiva kommuner som drabbas hårdare än vad som var avsikten. Tyvärr blir metoderna något trubbiga med de nu föreslagna förändringarna. framgår det av kompletteringspropositionen att kommuner och landsting som kommer i trångmål skall få selektivt bistånd. Men det är Mot. 1985/86: 596 otillräckligt, bl. a. genom att de med hög utdebitering som får stöd också skall hålla utdebiteringen nere. Därför borde ytterligare resurser tillskapas. Detta selektiva stöd borde dock bli inom oförändrade kostnader för staten. Av den anledningen borde det generella avgiftsuttaget som skall levereras in till staten bli högre än i förslaget. En annan metod vore att pröva det från i insatta beloppet, vilket skall återbetalas , om det skall återbetalas fullt ut. Man kan exempelvis belägga det med en avgift som inte återbetalades utan levererades in till statskassan. Därigenom skulle staten få resurser till att selektivt stödja de kommuner och landsting som kommer i trångmål. Med stöd av ovanstående föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att staten genom ökade inkomster skulle ges möjlighet att mera selektivt bistå kommuner och landsting som kommer i trångmål . () ()