mot · G902Sk221 · 1986-01-17 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sk221 och i (s) Beskattningen av aktiehandeln accentuerades ytterligare de diametralt olika villkor som gäller för löneinkomster jämfört med kapitalinkomster i det svenska samhället. För det stora löntagarkollektivet blev inkomstökningarna inga eller mycket blygsamma, medan de som satsat på aktier, inte sällan i rent spekulativa syften, kunde inregistrera betydande förmögenhetsökningar. I årets sista utbröt ren Klondykestämning på den svenska börsen. har det skett en kraftig omfördelning av förmögenheter i det svenska samhället. Löneandelen för förädlingsvärdet inom tillverkningsindustrin har minskat från , medan kapitalandelen ökat från (exkl. avskrivningar, som är oförändrat ). Utvecklingen har till stor del varit resultatet av en medveten satsning på lönsamhet i industrin för att styra över vinsterna från spekulation och finansiell verksamhet till investeringar i producerande företag. Den kraftiga kursstegringen på aktier har emellertid som en följd av en synnerligen generös realisationsvinstbeskattning lett till förmögenhetsöverföringar som inte varit avsedda. Avsaknaden av koppling mellan den realekonomiska utvecklingen och aktieägarnas vinsthemtagningar skapar allvarliga fördelningspolitiska spänningar. Det blir alltså svårare att okritiskt acceptera t. ex. de skattemässiga konsekvenserna av aktieförsäljningar, som löntagarna åläggs en mycket stor återhållsamhet med löneökningar med betydande reallöneförsämringar. Det torde råda enighet om att realisationsvinster, oavsett om de är resultat av spekulation eller inte, i större utsträckning bör jämställas med vanliga inkomster. Men vi står , trots den skärpning av den s. k. schablonregeln som genomfördes , mycket långt från detta mål. Vid avyttring av aktier som den skattskyldige innehaft behöver av vinsten tas upp till beskattning. Från det sammanlagda beloppet av skattepliktig realisationsvinst medges sedan avdrag för de eventuella förluster som den skattskyldige åsamkats vid aktieförsäljning samt ytterligare ett schablonavdrag med . Vinsten resp. förlusten utgörs av skillnaden mellan försäljningspriset (efter avdrag för försäljningskostnader) och anskaffningskostnaden (inkl. inköpskostnader). Anskaffningskostnaden är enligt huvudregeln det verkliga anskaffningsvärdet. För äldre aktier finns dock vissa hjälpregler som alternativt får användas. Detta gäller dels beträffande aktier som innehafts den 1 (övergångsregler till nuvarande eviga realisationsvinstbeskattning), dels börsnoterade aktier där anskaffningskostnaden enligt en schablonregel får beräknas till av försäljningspriset (gäller vid avyttring efter ). fick anskaffningskostnaden enligt denna hjälpregel beräknas till av försäljningspriset. Trots skärpningen av schablonregeln uppgår den verkliga skatten på realisationsvinster vid aktieförsäljning ofta till mycket blygsamma belopp i jämförelse med beskattningen av arbetsinkomster. Om samhällssolidariteten inte skall utsättas för orimliga påfrestningar måste löntagarna få rimliga garantier för att den återhållsamhet med löneökningar de iakttagit också omfattar andra grupper i samhället. Dagens liberala beskattningsregler vid försäljning av aktier uppfyller knappast de krav man har rätt att ställa på en rättvis fördelning av nödvändiga ekonomiska uppoffringar. Dessa beskattningsregler bör därför bli föremål för en skyndsam översyn. Likaså bör det ur fördelningspolitisk synpunkt nu vara hög tid att höja omsättningsskatten för aktier från . Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn av realisationsvinstbeskattningen för aktier, 2. att hos regeringen begär förslag om höjning av omsättningsskatten på aktiehandel till totalt . () () 1985/86 Sk221