mot · G902ub527 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub527 m. fl. (s) Yrkesteknisk utbildning i Med automatisering, robotisering och datorisering inom industrin ökas kraven hastigt på den anställdas utbildning. Sådan utbildning, som gäller det enskilda företagets alldeles speciella teknik och förhållanden, bör bedrivas inom företaget. Här kan förnyelsefonderna övervägas för finansiering. Man kan emellertid förutse att arbetsmarknaden blir allt rörligare. Därför är det både för samhället och för den enskilde angeläget att utbildningen så långt möjligt gäller allmänna läroämnen. En utbildning i allmänna läroämnen efter vars och ens behov och förmåga är att anse som en medborgerlig rättighet, som tillhandahålls av samhället. De anställdas allmänna utbildningsnivå över lag kan bli främsta konkurrensmedel på världsmarknaden. Högskoleutbildning som siktar till att utbilda forskare och konstruktörer får inte spädas ut utan bör av kvalitetsskäl bedrivas vid universitet och teknisk högskola, för del liksom att all forskning bör hanteras där. Bristen på civilingenjörer har blivit en allvarlig hämsko på svensk industriell utveckling. Ett skäl är att i avsaknad av en lämplig teknisk utbildningsnivå ges civilingenjörer ofta arbetsuppgifter för vilka de bör vara teoretiskt överkvalificerade. Värdet för många uppgifter av ingenjörernas praktiska kunnande förbises ofta, mycket därför att det inte utan vidare är mätbart. Industrin behöver därför en yrkesteknisk högskoleutbildning med lämpligen två eftergymnasiala år efter en gedigen praktisk erfarenhet. Rekryteringsunderlaget härför bör vara gymnasieingenjörer ute i produktionen. Eftersom eleverna för en sådan utbildning blir i ålder att ha bildat familj måste utbildningen erbjudas nära bostadsorten. Här bör lokala högskoleenheter anlitas så långt det är möjligt. Sådana möjligheter finns redan, men för att tillgodose industrins behov av högskoleutbildade ingenjörer bör systemet stimuleras och byggas ut avsevärt. Behovet av systematisk teknisk utbildning inträder redan på verkstadsgolvet. Av nyanställda operatörer, montörer och reparatörer krävs redan nu yrkesskola, dvs. det tvååriga gymnasiets tekniska gren eller motsvarande yrkeslivserfarenhet. Efter några meriterande år bör ett tredje år vid tekniskt gymnasium öppna möjligheter till anställning som produktionsledare på olika nivåer. Ett fjärde år på tekniskt gymnasium leder till ingenjörsbefattningar av olika dignitet. För att rättvisa skall uppehållas mellan olika åldersgrupper bör en godtagbar volym av denna varvade gymnasieutbildning tillhandahållas inom vuxenutbildningens ram. Den förklaring i praktisk verksamhet som här förutsätts gör det nödvän- Mot. digt att såväl gymnasial som eftergymnasial utbildning läggs på ort där Ub527 lämplig industrimiljö står att finna. I bör då, som här antytts, utbildning kunna anordnas i för tyngre verkstadsutbildning (baserad på kunnande och utrustning vid varv), i för gummiteknik, i för plats- och livsmedelsteknik, i för fordonsteknik, i för kemisk teknik och på lämplig ort för grafisk teknik. Ett motsvarande utbildningscentrum inom högskoleregionen för mikroelektronik är under uppbyggnad i . Frågan bör givetvis närmare övervägas. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att i södra högskoleregionen startas försöksverksamhet med yrkesteknisk högskole- och gymnasial utbildning enligt de linjer som antytts i motionen. (s) () P. O. () () ()