mot · G902A429 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86 :A429 och () Regional satsning på län län är rikt i många avseenden. Allmänt uttryckt avser vi vacker natur, god miljö och rik kultur samt viktiga naturresurser som bördiga jordar och vatten. En del regionala särdrag är dock oroande. Näringsstrukturen kan inte betecknas som helt balanserad med sin markanta tyngdpunkt på livsmedelsproduktion, det begränsade antalet sysselsatta i offentliga sektorn och en allmänt underskattad fiskebransch. Befolkningsutvecklingen karaktäriseras av regional stagnation med förskjutning uppåt i åldersklasserna samt stora strukturella förändringar inom regionen och in mot tätorterna. 1 ekonomiskt hänseende har länsinnevånarna genomsnittligt låga inkomster och skattekraften i länet är klart lägre än medelskattekraften i riket. Dessutom är arbetsmarknadssituationen sämre än riksgenomsnittet för såväl ungdomar som kvinnor. Mot denna bakgrund blir den regionala hotbilden lättförståelig. Den nuvarande positiva konjunkturutvecklingen är under förändring och en konjunktursvacka anses vara inom synhåll. Ett län med nämnda särdrag blir då särskilt sårbart. Men därutöver har i vårt län utvecklats en mycket stor oro inom livsmedelssektorn som är något av länets livsnerv. Vårt beroende är nämligen störst i riket (med undantag för ) och av befolkningen är sysselsatt i denna sektor jämfört i riket som helhet. Farhågorna hänför sig naturligtvis till föreliggande överskottsproduktion på såväl vegetabilie- som animaliesidan och till de förändringar som krävs för att lösa denna komplicerade problematik. Det finns ett stort behov av offensivt utvecklingsarbete och kontinuerliga insatser har också gjorts . Men krävs ytterligare och kraftfulla åtgärder särskilt inför den "hotfulla" framtiden - något av en regional mobilisering. Statligt stöd till regionala utvecklingsinsatser förutsätts liksom tidigare men mera rättvist fördelat. Vårt län är en region med flera och större problem än som tydligen är allmänt känt. Den problembild som redovisats i det föregående måste påverka fördelningen av det statliga stödanslaget. Vårt läns andel måste rimligen ökas. Regionala näringslivet och framtiden För vårt län är det viktigt att göra en bred satsning för att uppnå en varierad näringsstruktur där små företag har en nyckelroll. Men det är också självklart att särskilt utgå frän vårt läns tillgångar och våra regionala särdrag. Den framtida regionala utvecklingen mäste - mot bakgrund av den redovi- A429 sade problembilden - gälla vära centrala näringsgrenar, alltså jordbruk, trädgård, fiske och vattenbruk samt aktuella förädlingsled. Lösningarna får förutsättningslöst sökas längs främst tre huvudlinjer. För produktutvecklingen gäller det nya produkter, annan teknik, nya användningsområden, ökad förädling och bättre kvalitet. På distributionssidan behövs bättre och snabbare transporter. Av marknadsföringen krävs en offensiv särskilt på exporten. Ett synnerligen värdefullt komplement till pågående regionala utvecklingsarbete skulle vara om en hel region - innan krisen är ett faktum - d jupt och aktivt engagerade sig i ett offensivt förnyelsearbete på ett verklighetsnära sätt ute i kommunerna. De effektivaste arbetsformerna torde vara att tillsätta en regional utvecklingsgrupp ("krisgrupp") med företrädare för och från kommuner som envar typiskt representerar de nämnda näringsgrenarna och som dessutom självständigt intresserat sig för dessa problem. Gruppen skulle dra nytta av tillgängligt utvecklingsarbete samt samverka med forskningssidan och med intressenter i näringslivet. Huvuduppgiften skulle bli att med utgångspunkt i en regional analys av en ny livsmedelspolitiks regionala konsekvenser staka ut lämpliga utvecklingsvägar med stöd av praktiska erfarenheter. Härigenom skulle man effektivisera förnyelsearbetet för att uppnå en nödvändig anpassning till nya och ändrade förhållanden. Vårt län - för vilket detta är en ödesproblematik - skulle vara lämpligt för ett sådant regionalt utvecklingsprojekt och i flera kommuner, exempelvis . och , pågår redan visst lokalt utvecklingsarbete. Kostnaderna för ett sådant projekt får anses överkomliga. Anslaget kan ses som en ringa ersättning för tidigare styvmodcrlig regionalpolitisk behandling. Finansiering kan lämpligen ske genom de uttagna miljöavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Länet har både självständigt och som en del av goda förutsättningar för en omfattande turism. Det handlar här om många vitt skilda aktiviteter från bad och sport till natur, miljö och kultur. Särskilt intressant är det med ett breddat samarbete mellan kultur och turism ("kulturism). En regional satsning på turism i och därmed också på vårt län är synnerligen angelägen. Ett viktigt första steg skulle vara att inrätta en turist- och rekrcationslinje vid högskolan i . Vår högskola har en stor betydelse för länet. Detta gäller såväl som lärarsidan som regionalt utvecklingscentrum med knytning via särskild kontaktsckreterare till i . Inom högskolan pågår satsningar inom ekonomiska - administrativa och tl 1985/86. Senast handlar det om företagsutveckling för små och me- Mot. delstora företag med inriktning på bl.a. livsmedelssektorn. Nästa viktiga sats- A429 ning bör inriktas på det polymertekniska området, som handlar om arbete med plast- och gummimaterial. Här föreligger ett klart behov av en sådan satsning med hänsyn till såväl betydelsen av ämnesområdet som vikten av samverkan mellan skilda utbildningsanordnare och med näringslivet. Vår högskola besitter särskilda förutsättningar för att väl kunna fungera som ett polymertekniskt centrum. En lokal polymerteknisk linje finns med tillträde från gymnasieskolan, arbetsmarknadsutbildningen eller arbetslivet. En lokal linje för form- och verktygsteknik är under uppbyggnad. På båda dessa linjeområden finns omfattande enstaka kurser och intensiva internationella kontakter. Av stor betydelse är även vårt CAD/CAM-centrum och utbildningarna i sakrevision och ekonomi. Ett polymertekniskt centrum skulle bygga på tre verksamhetsgrenar. Först och främst skulle utbildning ske av såväl ungdoms- som vuxenstuderande som instruktörer och då både "i skolbänk" och "på verkstadsgolv". Vidare kunde genom uppdragsverksamhet tillhandahållas kurser, konsultkunnande, provtagningar och annat utvecklingsarbete. Dessutom borde särskilda nyetableringsinsatser göras för att främja startandet av främst småföretag genom realistisk utbildning där polymertekniska kunskaper förenas med sakrevision och ekonomi. All verksamhet skall naturligtvis genomföras i samverkan med myndigheter, näringsliv, branschorganisationer och forskningsanstalter. Ett sådant polymertekniskt centrums verksamhet skulle resultera i tillgång till välutbildad arbetskraft, ökat nyföretagande och en intensifierad teknikspridning. Mot denna bakgrund är det mycket angeläget att satsa på ett projekt med ovannämnda inriktning vid högskolan i . Det framtida slutresultatet skulle kunna bli något av ett "Polymer Valley" som högskolan framträder som ett regionalt utvecklingscentrum. Vår lokalradio fyller en viktig uppgift för hela länet och är också uppskattad av en stor lyssnarkrets. Lokalradion har stora utvecklingsmöjligheter men problemet är den otillräckliga sändningstiden. Lyssnarnas behov har ökat vad gäller samhällsdebatt, kulturbevakning och serviceinformation. Dessa behov förstärks dessutom i takt med den förändrade mediesituationen och dess alltmer internationellt präglade programutbud. Den efterfrågade utökade sändningstiden för lokalradion kan uppnås på alternativa vägar. Huvudalternativet är naturligtvis en egen lokalradiokanal P 4 och då med fri "tappningsrätt" från P 1, P 2 och P 3 som ej utnyttjas av lokalradion för egna program. En alternativ modell är att tillerkänna lokalradion "förkörsrätt" i P 3, dvs. rätt att gå in i rikskanalen med egna lokala program på tid och i en omfattning som man finner möjlig och lämplig. För den händelse att en ny rikskanal ej inrättas talar starka skäl för att starta en försöksverksamhet med sådan "förkörsrätt" vid lokalradion i vårt län. Försöket skulle föranleda mycket begränsade utgifter. Några egentliga ut- jyj0( j985/86 rustningskostnader uppkommer ej och personalkostnaderna kan minimeras A429 genom utnyttjande av internutbildade externa medarbetare. Många erfarenheter står även att vinna såsom möjligheterna för en lokalradio att förstärka sin lokala identitet och bredda den regionala förankringen. Dessutom kan en sådan "förkörsrätt fungera som en "mjukstart" inför en framtida P4-kanal. Förbättringar i länets infrastruktur ökar förutsättningarna för en positiv utveckling av länet. Vägnätet har successivt förbättrats så att av de större interregionala vägarna har numera väg E 6 och väg 21 god standard genom länet. På E 4 återstår att bygga "förbifart , som är nästa objekt i den gällande flerårsplanen, varefter även denna väg har en acceptabel standard. Återstående viktiga interregionala vägar i länet är Europaväg66 och , vilka har en otillfredsställande standard. Väg E 66 och E 6 är länets mest trafikbelastade vägar. E 66 har dålig trafiksäkerhet, ca 2,5 gånger så stor olyckskvot som E 6. dålig framkomlighet i vägskäl och tätorter och dålig trafikmiljö. En upprustning av skulle ge stora vinster i form av bättre trafiksäkerhet och framkomlighet. Härutöver skulle en bra E 66 medföra möjlighet till bättre kontakter med MalmöLund-regioncn, med universitet, forskningscentra etc. och förbättrade kontakter med kontinenten, vilket positivt påverkar näringslivet i länet. E 66:ans betydelse som turistled genom , och län skulle också öka. I den kommande plancringsomgången bör viktiga interregionala förbindelser som E 66 ges hög prioritet. De allmänna kommunikationsmöjligheterna har förbättrats särskilt genom vårt länstrafikbolag. Samverkan mellan de olika trafikföretagen i södra regionen skulle dock behöva förstärkas till fördel för alla parter och då inte minst för passagerare som reser över länsgränsen. Vidare fyller i en viktig funktion för länet och spelar stor roll för länets framtida utveckling. Flygplatsen ingår även i det s.k. interregionala linjenätet och flygplatssystemet. beslöt att staten till avgörande del skulle via ett resultatutjämningssystem låta storflygplatsernas överskott täcka uppkommande underskott för bl.a. . I årets budgetproposition föreslås nu att detta täckningsbidrag skall slopas. Detta är ett oacceptabelt förslag av flera skäl. Förändringen är sakligt sett omotiverad eftersom flygplatsen ingår i det interregionala flyglinjenätet och därigenom bidragit till skapandet av överskottet på bl.a. . De berörda kommunerna har förlitat sig på och inrättat sig riksdagsbeslut. föreslagna ökade kostnader orkar kommunerna ej att bära (utan att inkräkta på andra kommunala angelägenheter) i en situation då även kraftiga generella ekonomiska åtstramningar aviseras för kommunerna. Med hänsyn härtill måste det nu existerande täckningsbidraget finnas kvar i oförändrad omfattning. Finansiering kan lämpligen i sista hand ske genom en synnerligen marginell ökning av passageraravgifterna på de statliga flygplatserna som tillämpar en avsevärt lägre avgift än övriga flygplatser. Frågan om en sammanslagning av och är en gammal tanke som ånyo framförts och av statskontoret. Något formellt regeringsförslag föreligger visserligen ej men kan nog inte uteslutas. Under alla omständigheter är det säkrast att redan nu uppta frågan till bedömning i detta sammanhang. En sådan bedömning föranleder följande synpunkter. En sammanslagning leder till ökad storskalighet i då man i stället bör eftersträva decentralisering. Våra frågor riskerar uppenbart att hamna på undantag eller i vart fall inte hanteras på det sätt som är motiverat utifrån de särdrag som ovan redovisats och onekligen föreligger även vid jämförelse med vårt skånska grannlän. Följden av en sammanslagning skulle dessutom bli en klart urholkad regional demokrati till följd av ett minskat antal regionala förtroendemän och ett större avstånd till de enskilda människorna. Flär ligger det nära till hands att hänvisa till tidigare kommunsammanläggningar där "spåren förskräcka. Denna bedömning resulterar entydigt i att en sammanslagning av de två är och förblir ett orealistiskt förslag. I förlängningen härav är det naturligtvis oaccetabelt att genomföra en sammanslagning "smygvägen" genom en fortlöpande regional avlövning i form av våra länsmyndigheter till eller utflyttning av andra myndigheter. Däremot är det både möjligt och lämpligt att öka samverkan mellan länen på vissa områden exempelvis kommunikationer och turism. Vad gäller den regionala förvaltningen inom vårt län pågår en fortlöpande effektiviseringsprocess inom gällande organisatoriska system. I startas ett regionalt rationaliseringsprojekt med sammanhållen länsförvaltning. I län skulle det vara intressant att genomföra en försöksverksamhet med en länsförvaltning i annorlunda former för att uppnå ytterligare effektivisering. Flärigenom skulle man även bredda och därmed förbättra underlag för ett kommande beslut om den framtida regionalförvaltningens organisation. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelningen av regionalt utvecklingsstöd till län, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionalt utvecklingsprojekt med inriktning på jordbruk, trädgårdsnäring, fiske och vattenbruk i län. 1985/86 A429 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om projekt beträffande polymertekniskt centrum vid högskolan i , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om turist- och rekreationslinje vid högskolan i , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhet med s.k. förkörsrätt för lokalradion i , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att inrikesflygets resultatutjämningssystem även i fortsättningen skall omfatta , 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhet med förändrad länsförvaltning i län. () () 1985/86 A429