mot · G902600 · 1986-04-13 00:00:00 — Motion till 1985/86:600 () Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /87, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1985/ 86:150) Målet för den ekonomiska politiken måste vara att främja sysselsättningen och en mer rättvis fördelning av resurserna i samhället. För att främja sysselsättningen måste löne- och prisstegringstakten i ned till samma nivå som i våra konkurrentländer. Kds kan inte stödja en ekonomisk politik som innebär att en omfattande arbetslöshet accepteras för att få ned pris- och löneökningstakten. Att devalvera är inte heller något alternativ. Om arbetsmarknadens parter inte lever upp till sitt samhällsansvar är det en viktigare princip att sysselsättningen upprätthålls än att regeringen inte ingriper i avtalsförhandlingarna. För att underlätta avtalsrörelserna krävs marginalskattesänkningar och indexskyddade skatteskalor, räntesänkningar samt en rättvisare fördelningspolitik. Vårdlön, tudelningsreform, sänkt matmoms, ökade regionalpolitiska insatser och olika åtgärder för att speciellt hjälpa ungdomarna på arbetsmarknaden är några kds-förslag för att fördela resurserna mer rättvist i samhället. Ett sparbelopp på . bör ha en skattefri avkastning, oavsett sparform. Dessutom bör enskilda människor genom generösa beskattningsbestämmelser uppmuntras att spara i aktier eller i andelar i aktiefonder. Sådant sparande bör upp till en viss nivå medföra avdrag på skatten och i stället beskattas när medlen tas ut till konsumtion. I motionen pekas på en väsentlig skillnad mellan regeringens finansiella indragningar gentemot kommunerna och de åtgärder som kds förordar. Medan regeringen drar in ca 1987 från kommunerna och dessutom ålägger kommunerna att bygga ut den kommunala barnomsorgen så att alla barn skall ha tillgång till barnomsorg vill kds använda en stor del av de indragna resurserna för att stärka barnfamiljernas ekonomi samt ge dem ökad möjlighet att själva välja den barnomsorgsform som passar deras barn och dem själva. Den svenska ekonomin har brottats med svåra ekonomiska problem, som har tagit sig uttryck i ett stort budgetunderskott, svag utveckling av industrisektorn, hög arbetslöshet och strukturella 1985/86 600- 602 1 1985/86. underskott i bytesbalansen. I stor utsträckning har dessa ekonomiska Mot. 1985/86:600 obalanser orsakats av efterkrigstidens längsta internationella lågkonjunktur, bl. a. orsakad av oljeprishöjningarna 1973 och 1979. I lika stor utsträckning som de internationella faktorerna har påverkat den svenska ekonomin negativt påverkas den svenska ekonomin positivt av gynnsamma internationella omständigheter. Den högkonjunktur som rått förväntades avmattas . Så sent som då finansplanen presenterades förutsattes en viss ekonomisk avmattning, ökad arbetslöshet och i stort oförändrad prisökningstakt . I kompletteringspropositionen har dessa kalkyler förändrats radikalt eftersom konjunkturläget förbättrats markant. Orsakerna till detta är främst de dramatiskt fallande oljepriserna och den allt lägre dollarkursen. I den preliminära nationalbudgeten antogs genomsnittspriset på importerad råolja bli per fat . Priset beräknas nu bli per fat, enligt kompletteringspropositionen. har oljepriset dock varit nere i per fat på spotmarknaden på vissa oljekvaliteter. Den enormt stora betydelse som oljepriset har för den svenska ekonomin belyses väl i nedanstående tabell. Marginaleffekter på försörjningsbalans m.m. 1986 vid en genomsnittlig råoljeprissänkning på per fat Import av varor och tjänster Export av varor och tjänster -0,8 -0,5 Bytesbalans, miljarder kronor Källa: /86: 150, bil. 1.1, s. 10. Som det framgår av ovanstående ger relativt små variationer i oljepriset stora effekter på svensk ekonomi. a. stiger efterfrågan, vilket leder till importökning men även till ökad efterfrågan på inhemska varor. Oljeprissänkningarna påverkar givetvis den internationella handeln positivt och förbilligar svenska import- och exportvaror. I detta sammanhang är det också angeläget att poängtera att samma effekter, fast omvänt, drabbade i samband med oljeprishöjningarna 1973 och 1979. var ännu mer beroende av oljan för energiförsöijningen än vad som är fallet . Den andra centrala internationella faktorn som påverkar den svenska 2 ekonomin starkt är dollarkursens fall. låg dollarn på 7:70 Mot. 1985/86: . för att sedan falla till drygt 7:40 . Kompletteringspropositionen utgår ifrån en genomsnittlig dollarkurs på . 1 har dollarn sjunkit till ca . Den sjunkande dollarkursen minskar i synnerhet obalanserna i utrikeshandeln mellan å ena sidan och och å den andra sidan. Sjunkande dollarkurs innebär att varor som har dollarn som betalningsmedel blir billigare för . hårdnar konkurrensen för svenska företag på den amerikanska marknaden. Skuldtyngda , som oftast har sina utlandslån placerade i dollar, får en viss lättnad genom fallande dollarkurs. På samma sätt minskar värdet på den svenska utlandsskulden som är placerad i dollar. BNP-tillväxten beräknas för bli 3,och inflationen ca 3,i årsgenomsnitt i industriländerna. Detta skall jämföras med beräkningarna i finansplanen som pekade på en BNP-tillväxt på och en inflationstakt på . De förbättrade utsikterna får till största delen tillskrivas oljeprissänkningarna. Tillväxten bedöms av till i genomsnitt i åren 19871989, och tillväxten i världshandeln med bearbetade varor beräknas bli . Den årliga prisstegringstakten beräknas till 19871989 i OECD-området. Kalkylen bygger dock på en rad mycket osäkra antaganden. Sammantaget finns dock förutsättningar för en gynnsam ekonomisk period vilket ger goda förutsättningar att åter skapa balans i ekonomin. Svensk ekonomi har utvecklats positivt, främst beroende på gynnsamma yttre omständigheter kombinerade med de två devalveringarna 1981 och 1982. Budgetunderskottet har minskats kraftigt, till stor del beroende på att utgifternas ökningstakt har brutits. Statsskuldsräntorna har dock vuxit dramatiskt . /83 har de totala ränteutgifterna för statsskulden (inkl. valutaförluster) ökat med 27 miljarder, eller , till /85. /87 beräknas ränteutgifterna till ca . Prisstegringstakten sjunker i . Konsumentprisindex ökade 1985 med 5,. beräknas det bli 2,. Även det antagandet har fått revideras då inflationen beräknades bli högre. Den privata konsumtionen beräknas öka 1986 med 2,. För stora grupper i samhället innebär det att en mycket pressad ekonomisk situation börjar ljusna något. Trots detta får inte den privata konsumtionen öka för snabbt då detta lätt kan leda till kraftigt ökad import och inflation. För att skall klara av en ökad privat och offentlig konsumtion måste industrins konkurrenskraft förstärkas så att inhemsk efterfrågeökning inte bara leder till import utan i större utsträckning än riktar sig till svenska företag. Kurvorna pekar uppåt och underskotten minskar. Man kan lätt få en Mot. 1985/86:600 mycket ljus bild av den svenska ekonomin då olika utvecklingstendenser presenteras, och det är på det temat regeringen presenterar kompletteringspropositionen. Men skall svensk ekonomi varaktigt rätas upp och de djupa obalanserna undanröjas krävs en fast och konsekvent politik som utnyttjar de rådande positiva internationella omständigheterna. Det gäller dock att inte skapa en illusion av att problemen nu är lösta. är inflationen högre i än i våra konkurrentländer, svensk industri tappar marknadsandelar på exportmarknaden, budgetunderskottet är fortfarande för högt, ränteutgifterna på statsskulden är den näst största enskilda budgetposten och arbetslösheten är fortfarande på en oacceptabelt hög nivå. Ett faktum som lätt glöms bort är att då inflationen sjunker i på grund av oljeprissänkningarna, så sjunker den också i våra konkurrentländer av samma orsak. Samma faktum gäller för ränteutvecklingen i . I den treårskalkyl i kompletteringspropositionen som diskuterar svensk ekonomis utveckling görs bl. a. en jämförelse med långtidsutredningen (LU 84). Den ekonomiska utvecklingen och den utveckling LU 84 ställde upp för att samhällsekonomisk balans skall uppnås 1990 avviker väsentligt från varandra. Pris- och löneökningstakten i har blivit väsentligt högre. Dessutom har prisstegringstakten i omvärlden blivit betydligt lägre än vad som beräknades. Den privata och offentliga konsumtionen i har också ökat mer än vad LU 84 bedömde vara acceptabelt. I en känslighetsanalys av som redovisas i propositionen påvisas vilka effekter på bl. a. sysselsättningen som en löneökningstakt i nuvarande omfattning skulle medföra. Svensk industri skulle tappa marknadsandelar och arbetslösheten stiga till . Detta visar hur allvarlig situationen är och hur angeläget det är att få ned prisstegringstakten. Om kostnadsutvecklingen fortsätter att vara snabbare än i omvärlden finns bara två handlingsalternativ, antingen ny devalvering eller omfattande arbetslöshet. Vår internationella trovärdighet förutsätter att inga ytterligare växelkursjusteringar görs. Kds kan inte stödja en ekonomisk politik som innebär att en omfattande arbetslöshet accepteras för att den vägen få ned pris- och löneökningstakten. Om arbetsmarknadens parter inte lever upp till sitt samhällsansvar är det en viktigare princip att sysselsättningen upprätthålls än att regeringen inte ingriper i avtalsförhandlingarna. Den höga arbetslösheten och den bristande fördelningspolitiken är allvarliga problem i svensk ekonomi. Målet måste därför vara en ekonomisk politik som främjar sysselsättningen samt en mer rättvis fördelning av resurserna i samhället. Den sneda regionala fördelningen av arbetstillfällen i landet, barnfamiljernas, speciellt de med en hemarbetande eller deltidsarbetande make/maka, bekymmersamma ekonomiska situation samt de reallönesänkningar som det stora flertalet löntagare upplevt visar att fördelningspolitiken är oacceptabel. Till detta kommer givetvis vikten av att den ekonomiska politiken syftar till en god yttre och inre miljö för människorna. Den ekonomiska politiken 4 måste därför vara i samklang med naturens spelregler och främja livskvali- Mot. 1985/86: 600 tet. En kristdemokratisk strategi för ekonomisk balans För att skapa en ekonomi i balans med full sysselsättning krävs att den svenska industrins konkurrenskraft förstärks. Av den anledningen är det oroande att svensk industri tappar andelar på exportmarknaden. På grund av att prisökningarna på svenska exportprodukter ökar snabbare än hos våra konkurrenter fortsätter att tappa marknadsandelar även 1986. Konkurrentländer som , , , , och beräknas få en inflation på mellan 0,5 och , medan inflationstakt beräknas stanna vid ca 3,i årsgenomsnitt. Den analys som gjort visar att svensk industri kan behålla sin konkurrenskraft om löneökningarna begränsas till 4,1987 och åren därefter. Därmed kan bytesbalansen förbättras och utlandsskulden minskas. Att dämpa inflationen är därmed en av de absolut viktigaste uppgifterna för den ekonomiska politiken. En fördelningspolitik, skattepolitik och lönepolitik som begränsar de nominella löneavtalen är mycket angelägna åtgärder för att få ned inflationstakten. Kds har i en motion om den ekonomiska politiken , 1985/86: Fi211, angett en rad förslag som skulle bidra till en sådan utveckling. Det handlar om sänkta marginalskatter, indexskyddade skatteskalor och en rättvisare fördelningspolitik. I kds ekonomisk-politiska motion diskuteras lönepolitiken närmare. Nämnas bör dock att införande av vinstdelningssystem i näringslivet enligt kdsmodell skulle bidra till mindre inflationsdrivande löneavtal. De kollektiva löntagarfonderna gör det däremot inte, även om just detta var ett av huvudargumenten för fondernas införande. För att inflationstakten skall sänkas ytterligare måste räntenivån sänkas. , trots de senaste räntesänkningarna, har en av de högsta räntorna av . Det långvarigt höga budgetunderskottet måste fortsätta att nedbringas så att dess räntedrivande effekt kan mildras. Det höga ränteläget i förorsakas av underskottet i bytesbalansen, vilket medför ett behov av inflöde av valuta. Detta åstadkommer en högre ränta i än i omvärlden. En sänkning av räntan kan ske genom att balans i utrikeshandeln uppnås eller genom att inflödet av kapital underlättas. Ett avskaffande av valutaregleringen skulle sänka räntenivån i och med att en friare kapitalplacering mellan och utlandet skulle anpassa de svenska räntorna till den internationella räntenivån. Regeringen aviserar också i kompletteringspropositionen vissa lättnader i valutaregleringen. a. skall kraven på utlandsupplåning vid direktinvesteringar i utlandet avskaffas. Däremot ämnar regeringen inte tillåta att 5 utländska kapitalägare får köpa svenska obligationer. På grund av det höga Mot. 1985/86: 600 svenska ränteläget skulle det sannolikt strömma in stora belopp från utlandet för att köpa svenska värdepapper. Därmed kan räntan sänkas. Sänkt ränta gynnar investeringarna, och därmed sysselsättningen. Dessutom är det angeläget med sänkta räntor ur fördelningspolitisk synvinkel då bostadskostnaderna skulle sjunka, inflationen minska och reallönerna stiga. För att kunna öka investeringarna och nedbringa bytesbalansunderskottet måste sparandet öka. Ett fortsatt minskande av budgetunderskottet är nödvändigt för att det offentliga sparandet skall öka. hade den offentliga sektorn ett finansiellt sparandeöverskott på av BNP. Regeringen anser det önskvärt att höja det offentliga sparandet till den nivån. Kds anser det inte vara självklart att det nödvändiga sparandet skall ske inom den offentliga sektorn. Det sparande som inte sker kollektivt inom den offentliga sektorn måste ske inom hushållssektom och inom näringslivet. De åtgärder regeringen redogör för i propositionen är steg i rätt riktning. Kds menar dock att de är otillräckliga. Nya idéer och stimulansformer behövs. Kds menar att sparandet hos enskilda människor måste uppmuntras även av socialpolitiska skäl. En sparad slant innebär för många människor större trygghet vid oförutsedda händelser. Kds-förslaget om progressiv utgiftsskatt, som innebär att sparande uppmuntras och konsumtion beskattas, ligger i linje med denna principiella inställning. Den beslutade höjningen av sparavdraget från . för ensamstående och . för makar till . för var och en är ingen rimlig kompensation för penningvärdesförsämringen den tid som det gamla beloppet gällt. Allemanssparandet är en skattebefriad sparform som konstruerats för att uppmuntra hushållssparande! och finansiera budgetunderskottet. Nackdelen med denna sparform är att pengarna kanaliseras utanför banksektorn och därigenom snedvrids konkurrensen om spararna. Kds föreslår att ett sparbelopp på . bör ha en skattefri avkastning, oavsett sparform. Via generösa beskattningsbestämmelser skall den enskilde stimuleras att öka sitt sparande i aktier eller i andelar i aktiefonder. Sådant sparande bör upp till en viss nivå medföra avdrag på skatten och i stället beskattas när medlen tas ut till konsumtion. Denna sparform bör dock begränsas till personer som ej har någon större förmögenhet. Detta sparande skall också kunna kanaliseras via nya kapitalmarknadsinstitutioner som erbjuder individuellt ägda andelar och placerar medlen på aktiemarknaden. Regeringens ekonomiska politik har en mycket svag fördelningspolitisk profil på flera avgörande punkter. På familjepolitikens område saknas konkreta åtgärder för att förstärka barnfamiljernas ekonomi, och då speciellt för familjer med en deltidsarbetande eller hemarbetande. Inte heller vidtas några som helst åtgärder för att öka barnfamiljernas valfrihet på 6 Inom arbetsmarknadspolitiken saknas resoluta Mot. 1985/86:600 grepp och initiativ för att minska arbetslösheten. I stället finns tecken på en acceptans för en öppen arbetslöshet på . På ungdomssidan är situationen för 2024-åringarna oförändrat allvarlig. Sett ur ett internationellt perspektiv fortsätter att låta de fattiga i vara med och betala vår överkonsumtion i och med att regeringen, tillsammans med moderata samlingspartiet, urholkat enprocentsnivån i biståndet. Löftena om höjda delpensioner skjuts , miljöpolitiken och regionalpolitiken får neddragna resurser. Kds ekonomisk-politiska motion visar hur en rättfärdigare fördelningspolitik kan bedrivas en politik som skulle medföra förbättringar för barnfamiljer, glesbygdsbor och u-landsbefolkning. En rättvisare fördelningspolitik innebär inte bara att resurserna fördelas bättre mellan medborgarna, utan också att avtalsrörelserna underlättas och att erforderliga besparingar får större förståelse hos folket. Skattesystemet och skattepolitiken spelar en central roll i fördelningspolitiken och i en ekonomisk-politisk strategi i stort. Kds har i sin skattepolitiska motion, 1985/86: Sk350, redovisat denna. De viktigaste delarna är: o För att bättre anpassa skattetrycket till försörjningsansvaret bör rätten införas för föräldrar med barn att tudela den gemensamma inkomsten och skatta för hälften vardera, o Marginalskatterna bör sänkas så att alla med en inkomst under 6,5 x basbeloppet, dvs. , får maximalt i marginalskatt, o För att inflationen inte skall höja skattetrycket bör skatteskalorna indexskyddas. o Av principiella och fördelningspolitiska skäl bör momsen på basmaten avvecklas. Matmomsen bör i ett första steg sänkas . För att finansiera reformen kan momsen på övriga varor höjas . Dessutom kan det noteras att matpriserna har ökat mer än den allmänna prisstegringstakten har gjort. Kds skatteförslag bör av fördelningspolitiska och stabiliseringspolitiska skäl prioriteras före regeringens förslag. Medan regeringens skatteförslag innebär viss sänkning av skatten för alla vill kds rikta skattesänkningarna till dem som behöver dem bäst. Tudelningsreformen är ett förslag med den profilen. Dessutom bör det starkt understrykas att regeringen inte vill skydda skatteskalorna från att smyghöjas av inflationen. Beroende på inflationsutvecklingen kan regeringens skattepaket inom ett fåtal år i praktiken innebära höjd skatt för alla. Av hälsopolitiska skäl bör skatten på alkohol och tobak höjas i något högre takt än inflationen. Att prisinstrumentet skall användas aktivt i alkoholpolitiken slogs också fast i alkoholpolitiska beslut . höjdes alkoholskatten senast. som gått har den allmänna prisnivån i genomsnitt stigit med . Kds menar därför att en ökning av priserna på alkohol och tobak på skulle vara helt i linje med det alkoholpolitiska beslutet 7 och de allmänna hälsopolitiska mål samhället bekänner sig till. Detta är Mot. 1985/86:600 speciellt viktigt nu när den privata konsumtionen återigen börjar stiga. Den tendens till ökad alkoholkonsumtion som börjat skymta är dessutom ett mycket starkt argument för detta. Den öppna arbetslösheten har permanentats på en för svenska förhållanden exceptionellt hög nivå. I finansplanen använder regeringen formuleringar som tyder på att en tillvänjning börjar ske vid en arbetslöshetsnivå på i genomsnitt. Regeringen skrev att arbetslösheten förblir på en förhållandevis låg nivå. I kompletteringspropositionen skriver regeringen att arbetsmarknadsläget förbättrats markant. Med detta avses att antalet sysselsatta har ökat. Arbetsmarknadsläget har inte förbättrats markant då fortfarande av den arbetsföra befolkningen går öppet arbetslös. Dessutom har antalet personer som fått sysselsättning genom olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder aldrig någonsin varit större under en högkonjunktur. Andra oroande tendenser på arbetsmarknaden är att allt fler är långtidsarbetslösa, allt fler blir utförsäkrade och allt fler blir förtidspensionerade av arbetsmarknadsskäl. Dessutom ökar flyttlassen i en omfattning som erinrar om . Arbetsmarknadsläget har inte förbättrats. Det måste förbättras genom en ekonomisk politik som stärker den svenska ekonomin och svensk konkurrenskraft. Det måste ske genom offensiva satsningar på miljö- och energipolitikens områden samt genom konkreta åtgärder för att ge ungdomen erforderlig yrkeserfarenhet och arbetslivserfarenhet. Kds förordar därför att ATPavgiften slopas för ungdom samt att ett praktik- och lärlingssystem införs som ger alla ungdomar möjlighet till en praktik-/ lärlingsplats. Dessa platser skall ge arbete än traditionella beredskapsplatser för att ungdomarna skall få yrkeserfarenhet. Eftersom detta skall ses som ett komplement till gymnasieskolan, alltså en form av utbildning, kan lönen ligga något lägre än den lön som gäller färdigutbildad personal. Statliga bidrag bör utgå till dessa praktik-/lärlingsplatser. Regeringens förslag i kompletteringspropositionen om s. k. inskolningsplatser för ungdomar i det privata näringslivet är ett steg i riktning mot kds förslag om praktik-/lärlingsplatser. Det är dock tragiskt att regeringen inte tar steget fullt ut. Kds arbetsmarknadspolitik, speciellt för ungdomar, redovisas närmare i motion 1985/86: A270. På regionalpolitikens område redovisar regeringen en del smärre åtgärder. Dessa är dock otillräckliga och saknar det nytänkande som kds anser så nödvändigt. Kds regionalpolitiska förslag redogörs närmare för i motion 1985/86: A472. Ytterligare medel måste tillföras länsstyrelsernas näringslivsfrämjande verksamhet och en god grund måste läggas för näringsliv och småföretagsamhet genom generella åtgärder. Exempel på sådana är sänkta socialavgifter i stödområdena, sänkt bensinskatt i glesbygden, stimulans av småföretagandet. Andra mycket angelägna åtgärder är teknikspridning och återbäring på elskatten till de vattenkraftsproducerande länen. Regeringens förslag för att locka fler ungdomar till storstäderna genom 8 att lätta på villkoren för att erhålla flyttningsbidrag visar att man är inne i Mot. 1985/86: 600 en regionalpolitisk återvändsgränd. I regeringens reviderade finansplan och i har debatten om den ekonomiska tillväxten kommit alltmer i centrum. För kds är dock aldrig ekonomisk tillväxt ett mål i sig. Kds anser att den ekonomiska tillväxten inte får isoleras från dess sociala, miljö- och resursmässiga följder. Den samhällsekonomiska målsättningen bör vara en till alla delar god livsmiljö för människorna. Livskvalitetsfrågorna måste prioriteras i den ekonomiska politiken. Dit hör t. ex. en god arbetsmiljö, god fysisk miljö och en trygg familjemiljö. Trasiga familjemiljöer, bristande miljöpolitik och drogproblem har stora negativa effekter på samhällsekonomin. En kraftfull satsning på förebyggande åtgärder på familjepolitikens, miljöpolitikens, alkoholpolitikens, skol- och arbetsmarknadspolitikens samt hälsovårdens områden skapar ett minskat tryck på den offentliga sektorn. Förebyggande åtgärder av denna karaktär innebär inte så stor BNP-tillväxt på kort sikt men är tillväxtbefrämjande på . Effekten av att man ger människor mer att säga till om, större valfrihet på olika områden och uppmuntrar småföretagsamheten ger till följd ökad ekonomisk tillväxt. Ekonomisk tillväxt som däremot innebär flyttlasspolitik av 1960-talskaraktär samt miljöförstöring och rovdrift på begränsade naturresurser, eller att ökad ekonomisk tillväxt prioriteras före en rättfärdig fördelningspolitik, avvisar kds bestämt. Kds har länge pekat på vikten av att öka sparandet i ekonomin, att satsa på utbildning och forskning, att sänka marginalskatter som hindrar arbete och initiativ. Det innebär givetvis att också den ekonomiska tillväxten ökar . Det är dessutom viktigt att debatten i större utsträckning inriktas på att handla om tillväxtens innehåll och dess användning. Kds arbetsmarknadspolitiska förslag stimulans av sparandet, satsning på familjepolitiken och miljöpolitiken är tillväxtfrämjande åtgärder . Andra konkreta åtgärder som skulle främja tillväxten på ett positivt sätt är avskaffandet av de kollektiva löntagarfonderna och avveckling av valutaregleringen. För att fullfölja den ekonomisk-politiska strategi som slogs fast i beslut om den ekonomiska politiken på medellång sikt skall kommunernas volymökningstakt begränsas till ca \ %. Därigenom finns förutsättningarna för att uppnå samhällsekonomisk balans till 1990 och skapa utrymme för en viss privat konsumtionsökning. Kds har anslutit sig till denna inriktning.