mot · G902A460 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A460 () Regionalpolitiken för har omfattande naturtillgångar i form av malm, skog, och vattenkraft. Större delen av landets järnmalmstillgångar finns inom länet. Lule älv svarar för en stor del av landets vattenkraftsproduktion. Trots dessa rikedomar har betydande problem med hög arbetslöshet, avfolkning och kraftig inomregional obalans. Högkonjunkturen har inte utnyttjats Den socialdemokratiska regeringen har dåligt förmått utnyttja de tre senaste årens högkonjunktur för att skapa regional balans och en bättre utveckling för ett glesbygdslän som . Storstadsregioner som , , /har i första hand dragit nytta av högkonjunkturen . Där har expansionen inom näringslivet varit omfattande vilket bl. a. kunnat utläsas av utvecklingen på . De företag vars aktiekurser stigit kraftigt är nästan uteslutande lokaliserade till de tre storstadsområdena. Det är också där som nya och intressanta företag inom de nya teknikbranscherna utvecklats snabbt. Avfolkningen av har åter blivit ett faktum. En allvarlig och negativ utveckling har inletts. En strid ström av flyttlass har lämnat länet . Nettoutflyttningen uppgår till ca 4 200 personer. Det motsvarar nästan 30 personer . Mätt på ett annat sätt motsvarar det två busslaster ! Särskilt hårt drabbade är kommunerna i inlandet, malmfälten och östra . De senaste årens utveckling i har stora likheter med vad som hände då länet också utsattes för en omfattande och medveten avfolkningspolitik. Enligt min mening är dock situationen för ännu allvarligare än . Åldersstrukturen hos befolkningen i de värst drabbade kommunerna har kraftigt försämrats. Glesbygden blir allt glesare som ekonomiska styrka ökat. års valrörelse använde socialdemokraterna flitigt slagorden på rätt väg. Åren regimskifte är dock en enda stark dementi av att är på rätt väg. Av tabellen nedan framgår hur folkmängdsutvecklingen varit i Norrbot- Mot. Folkmängd 1/1 1983 Folkmängd 31/12 1985 Det bör tilläggas att befolkningsutvecklingen blivit alltmer negativ som gått under den ovan angivna tidsperioden. var befolkningsminskningen 1 289 personer mot 773 året innan. Avfolkningstakten har ökat. Den negativa utvecklingen i måste brytas. koncentrationspolitik som förs i landet. I stället behövs det en politik med decentralistisk inriktning och med åtgärder inom en rad olika områden. Exempel på sådana åtgärder är bl. En aktiv regionalpolitik som skapar fler arbetstillfällen i glesbygdsregioner. Förstärkning av länsorganens ekonomiska resurser genom kraftig höjning av det s. k. länsanslaget. Ökade resurser till småföretagsutveckling. Åtgärder för att stimulera etablering av data- och elektronikföretag utanför storstadsregionerna. Förenklade byggregler som underlättar bosättning på landsbygden och i de mindre orterna. Slopad fömögenhetsskatt på i företag arbetande kapital. En jordbrukspolitik som inriktas på att skapa livskraftiga familjelantbruk. Avskaffande av löntagarfonderna. Förstärkning av den kommunala skatteutjämningen. Sänkning av sjukförsäkringsavgiften i företag med upp till 15 anställda. Utvecklingen i östra har länge varit oroväckande. I årets budgetproposition (prop. 1985/86:100 bil. 12) föreslås därför en försöksverksamhet med friare användning av arbetsmarknadspolitiska medel. Med östra avses i propositionen , , och kommuner samt Karesuando- och Vittangidelarna av kommun. Målsättningen med det arbetsmarknadspolitiska åtgärdsprogrammet är att nedbringa den öppna arbetslösheten. föreslås få disponera de arbetsmarknadspolitiska medlen friare än . De skall kunna användas till att bl. a. förlänga tiden för beredskapsarbeten, utbildningsinsatser och en utvidgning av den dagliga arbetstiden för ungdomslag. Regeringen föreslår att 22,5 milj. kr. anvisas under /87 som en del i en treårig försöksverksamhet. I propositionen beräknar arbetsmarknadsministern att insatserna skall kunna leda till en mer varaktig reducering av arbetslösheten i storleksordningen 300 personer. Om ett positivt resultat uppnåtts skall försöksverksamheten fortsätta under . Uppnås däremot inte det uppsatta målet kan regeringen besluta att avbryta verksamheten. Regeringens begäran att kunna avbryta försöksverksamheten med att skapa arbetstillfällen är anmärkningsvärd. har varit utsatt för en successiv avfolkning. Nedläggningen av skolor, affärer, industriföretag och jordbruk har varit omfattande. När nu regeringen förväntar sig att några i bredskapsmedel skall ge omedelbar effekt visar detta hur litet man prioriterar regionalpolitiken. Det krävs i stället ordentliga satsningar som långsiktigt kan ge en positiv utveckling i regionen, vilket inte torde vara möjligt med enbart en friare användning av beredskapsmedel. För att befolkningen i östra skall kunna känna tilltro till statsmakternas åtgärder och vilja att åstadkomma en positiv förändring är det nödvändigt att de åtgärder som vidtas garanteras under en betydligt än var regeringen föreslår. i har föreslagit en femårig försöksverksamhet, men detta anser tydligen regeringen är för långt tid. En jämförelse kan göras med regeringens insatser för att trygga sysselsättningen i . I det fallet handlade det varken om försöksverksamhet eller beredskapsmedel utan om en långsiktig näringspolitisk insats tillsammans med landets största industriföretag. Ändå är inte sysselsättningsproblemen i tillnärmelsevis lika allvarliga som i östra . Regeringen är också inkonsekvent i sin syn på utvecklingsmöjligheterna i östra . som arbetsmarknadsministern föreslår ett arbetsmarknadspolitisk! program föreslår (prop 1985/86:100 bil. 12) att sameskolan i skall läggas ned fr. o.m. Två olika förslag som berör östra men som går i rakt motsatt riktning. I en annan motion kräver jag därför att undervisningen vid sameskolan i skall fortsätta. Den måste ses som en viktig resurs i utvecklingen av en utpräglad glesbygd. Enligt min mening är regeringens förslag om ett arbetsmarknadspolitiskt Mot. försöksprogram under maximalt och med några tiotals miljoner A460 kronor i omfattning en alldeles för begränsad åtgärd i en av landets mest utsatta glesbygdsregioner. Därför bör åtgärdsprogrammet ges en betydligt offensivare omfattning och inriktning. Även om arbetsmarknadspolitiska insatser kortsiktigt kan ge ett visst resultat torde det vara mera angeläget att stärka de regional- och näringspolitiska insatserna. Därför bör en större del av medelstilldelningen överföras till utvecklingsfonden i . Utvecklingsfonden torde äga såväl bättre kännedom som kompetens om vilka insatser som behöver vidtas för att utveckla näringslivet i östra på ett varaktigt sätt. Detta bör ges regeringen till känna. Genom att tillföra i en ökad andel ur anslaget för regionala utvecklingsinsatser, det s.k. länsanslaget, skulle också länsorganens möjligheter att göra näringspolitiska insatser i det aktuella området väsentligt förstärkas. Av det totala länsanslaget, som föreslagit skall omfatta 750 milj. kr., bör tilldelas 120 milj. kr. Detta bör ges regeringen till känna. behöver en positiv befolkningsutveckling. De senaste årens avfolkning hotar att lamslå vissa hårt utsatta glesbygdskommuner och kommundelar. För att klara viktiga samhällsfunktioner behövs det i stället en befolkningsinflyttning till . Varje norrbottning som flyttar från länet i brist på arbete får flyttningsersättning av staten via AMS-medel. i starthjälp och de som har familj får . Dessutom utgår bidrag till vissa resor samt till kostnader för flyttning av bohag. I stället för att premiera utflyttning från länet behövs ekonomiska stimulansåtgärder för att få en inflyttning till de områden som varit utsatta för avfolkning under en lång följd av år. För att få en positiv utveckling i glesbygd och småorter inom stödområdet krävs det att människorna finner det fördelaktigt att bo där. är det ofta skattemässigt fördelaktigare att bo i de större tätorterna, bl. a. genom att kommunalskatterna är lägre. Av den anledningen måste den kommunala skatteutjämningen förstärkas men det behövs dessutom nya inslag. Utöver det företagsinriktade stödet behövs ett individinriktat stöd. bör besluta att statsskatten slopas av för människor boende i kommuner tillhörande stödområde A. I berör detta följande kommuner: , , , , , , , och . Fungerande kommunikationer är ofta en avgörande förutsättning för en positiv näringslivsutveckling i en region. Av den anledningen är det nödvändigt att får en större andel av statens insatser på kommunikationsområdet. Det gäller exempelvis för byggande och underhåll av 14 vägar, järnvägar och övrig kollektivtrafik. är en viktig del av kommunikationerna. är bandelen med fortsättning till resp. Över- A460 av stor betydelse. Dess värre är denna bandel inte elektrifierad, vilket bör ske. Järnvägssträckan skulle därigenom få högre standard. Det bör betonas att SJ måste behålla de hållplatser som finns längs bandelen så att befolkningen i regionen har möjlighet att utnyttja tågtrafiken. Indragning av hållplatser får mycket negativa konsekvenser för befolkningen. Persontrafiken på bandelen är nedlagd. SJ har aktualiserat en nedläggning av även godstrafiken, vilket skulle få allvarliga konsekvenser för industriföretagen i och kommuner. När nedläggningen av persontrafiken accepterades var det under förutsättning att godstrafiken skulle behållas. Därför är nu oron stor i området att godstrafiken skall läggas ned. Godstrafiken på alla delar av järnvägsnätet i östra måste behållas. Genom investeringar i bättre kommunikationer mellan och har förutsättningarna för industrin och handeln förbättrats. Tillkomsten av viktiga broförbindelser mellan länderna är exempel på sådana positiva åtgärder. med svensk spårvidd finns till . Mellan och finns dessutom ett järnvägsspår med finsk spårvidd. Från stålverket Outokumpu utanför transporteras betydande mängd stål bl. a. via . Eftersom detta medför omlastningar och därmed vissa problem har det framförts förslag om att förlänga det svenska järnvägsspåret till det finska stålverket. En sådan åtgärd skulle innebära rationalisering och effektivisering som det skulle vara ett bra bevis på samarbete mellan de båda länderna. Enligt min mening bör därför regeringen inom ramen för det svensk-finska samarbetet medverka till en förlängning av det svenska järnvägsspåret till Outokumpus stålverk. Detta bör ges regeringen till känna. Utbildning och ny kunskap är en viktig faktor för en positiv utveckling i samhället. En stor del av det arbetsmarknadspolitiska programmet för östra skall enligt regeringens förslag inriktas på olika former av utbildning. Genom de s. k. förnyelsefonderna har nya förutsättningar för utbildning av företagens anställda förändrats. Företag med en justerad vinst . har skyldighet att avsätta av vinsten till en förnyelsefond att användas till finansiering av utbildning av anställda i företaget samt forsknings- och utvecklingsarbete. I östra finns endast ett fåtal företag som når en sådan vinst att avsättning till förnyelsefond är aktuell. Det finns därför en risk att förnyelsefonderna leder till stora skillnader mellan olika företag och regioner i fråga om arbetskraftens kompetens. Därför bör reglerna för förnyelsefonderna ändras så att de kan användas i ett regionalpolitisk! Genom att förlägga visst forsknings- och utvecklingsarbete inom de större 15 industriföretagen i landet till tekniska högskolan i och finansiera Mot. detta via förnyelsefonderna skulle regionalpolitiska effekter uppnås. och de norrbottniska inlandskommunerna har liten andel industriell sysselsättning. Därför behövs det flera offensiva åtgärder som syftar till att etablera och utveckla nya industriföretag i regionen. Inriktningen måste i första hand vara att åstadkomma en positiv småföretagsutveckling, men de större industriföretagen i landet bör också ta ett större ansvar genom att medverka till filialetablering etc. Den industrisektor som bedöms ha de största utvecklingsmöjligheterna är den nya tekniken. Inom ramen för det s. k. lokaliseringssamrådet bör regeringen ges i uppdrag att med företag inom dessa branscher åstadkomma industrietableringar i östra . Detta bör ges regeringen till känna. Småföretagen är mycket beroende av ett fungerande nätverk och kontaktnät för att kunna sälja produkter och tjänster. Utvecklingsfonden har därför en viktig uppgift att hjälpa småföretagen att bygga ut sina nätverk. För småföretag i glesbygdsregioner är det särskilt viktigt att få kontakt med andra företag i samma region. Det ger impulser till gemensamma satsningar på marknadsföring, produktutveckling och stärker sammanhållningen. För att underlätta för småföretag i östra glesbygdskommuner att bygga ut sina nätverk bör det tillskapas en form av Företagarnas hus som företagarna själva är huvudmän för. Som en del i satsningen på näringslivsutveckling i regionen bör därför samhället medverka till att bygga upp sådana funktioner. Tillgången till industrilokaler är ofta en avgörande faktor för att en industrietablering skall komma till stånd. Behovet av lämpliga industrilokaler är också stort på flera orter i östra t. ex. på . Åtgärdsprogrammet bör ta hänsyn till detta och medverka till att täcka det behov som finns och kan uppstå. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen och omfattningen av det arbetsmarknadspolitiska programmet för östra , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utvecklingsfonden i skall tilldelas medel ur anslaget för Utvecklingsinsatser i östra , 3. att beslutar att ur anslaget för Re- Mot. gionala utvecklingsinsatser tilldelas ett anslag på 120 milj. 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att stimulera inflyttning till områden som avfolkats, 5. att beslutar att avskaffa statsskatten för fysisk person i kommuner tillhörande stödområde A, 6. att beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om elektrifiering av järnvägssträckan BodenHaparanda, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hållplatser längs järnvägssträckan BodenHaparanda, 8. att beslutar att godstrafiken på järnvägssträckan skall bibehållas, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förlängning av det svenska järnvägsspåret till stålverket Outokumpu i , 10. att beslutar om sådan ändring i reglerna för förnyelsefonderna att de skall användas som regionalpolitisk! 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokaliseringssamrådet, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd för uppförande av industrilokaler och "Företagarnas hus.