mot · G902A412 · 1986-01-20 00:00:00 — och () Åtgärder för att öka de industriella investeringarna i län Insatser för att öka industrins investeringar i län är nödvändiga. Vi föreslår att företagen får ianspråkta sina investeringsfonder för investeringar i län. Vi föreslår vidare att kommunerna i länet får möjlighet att uppföra industrilokaler med samma lånevillkor som gäller för bostadslån till flerfamiljshus. Vikande industrisysselsättning och låg investeringsnivå Industrisysselsättningen har minskat kraftigt i län. har länet förlorat 3 300 arbetstillfällen inom industrin. Den främsta anledningen härtill är att industrins investeringar ligger på en låg nivå i län. har investeringsbenägenheten avtagit betänkligt. Av bilaga 1 framgår investeringsutvecklingen i några jämförbara län. Investeringarna anges i löpande priser. Bilaga 2 visar den genomsnittliga årliga förändringen av investeringsutvecklingen i procent . Uppgifterna bygger på en specialbearbetning av investeringsstatistik. Statistiken avser värdet av genomförda investeringar i maskiner och byggnader samt företagens prognoser enligt SCB:s investeringsenkät. Av diagrammen framgår att industrin i län haft en positiv investeringsutveckling . minskade industrins investeringar kraftigt. Jämfört med mycket låga investeringsnivå har läget förbättrats relativt sett, men investeringarna är alltjämt blygsamma i jämförelse med den första delen av . Jämfört med övriga län ligger län tillsammans med och på en markerat lägre nivå. Satsa på företag som finns Det effektivaste sättet att få upp industrisysselsättningen i länet är att i första hand stimulera de företag som redan finns i länet att investera för att öka antalet anställda. Enligt nu gällande regler har företagen möjlighet att avsätta pengar i särskilda investeringsfonder. Efter beslut av regeringen får företagen ta fonderna i anspråk för investeringar. Regeringen avgör också konsekvenser na ur beskattningssynpunkt. För att få upp industrins investeringar i län i nivå med riket som helhet och därmed öka industrisysselsättningen föreslår vi att industrins investeringsfonder mera fritt skall få användas. Detta bör ge regeringen till känna. Utöver åtgärderna för att skapa sysselsättning i redan befintliga företag måste en andra handlingslinje vara att se till att nyföretagandet ökar. Förutsättningen härför är att det finns lämpliga industrilokaler att tillgå. Statligt stöd till anordnande av kommunala industrilokaler kan utgå. De nuvarande reglerna avseende stöd till kommunala industrilokaler synes inte tillräckligt effektiva. Vi föreslår att kommunerna i län får möjlighet att uppföra industrilokaler med samma lånevillkor som gäller för bostadslån till flerfamiljshus. Stödet bör finansieras av lokaliseringsmedel och gälla orter och kommuner med avfolkningsproblem. Sådana ärenden bör prövas av statens industriverk. Motiveringen för vårt förslag är följande. Avfolkningen är mycket kraftig i län. Länet var ett av de län där minskningen var kraftigast . Minskningen uppgick till 1 166 personer. Det är en följd av att arbete och sysselsättning i tillräcklig omfattning saknas i länet. Flyttningsströmmen går till storstäderna, främst . De som flyttar, flyttar från ett län där service och bostäder är fullt utbyggt. När befolkningsunderlaget sjunker tvingar det fram neddragning av service, och bostäder ställs tomma till dryga kostnader för i första hand kommunerna men också för staten. I inflyttningsorterna måste service byggas ut och nya bostäder uppföras. Det görs med hjälp av statliga subventioner. Dagens lånesystem bygger på att staten garanterar viss räntenivå. Denna är för hyres- och bostadsrättshus och för egnahem . Uppräkningen sker med 0,25 resp. . Tillsammans med subventioner till lån-beviljade enligt äldre förordningar - beräknar regeringen att kostnaderna för räntebidragen nästa budgetår uppgår till . Samhällets kostnader för bostadssektorn ökar starkt genom räntebidragen men också genom att bostadsbidragen måste ökas och genom att underskottsavdragen som blir större, minskar kommunernas och statens skatteinkomster. Dubblerad kostnad på bostadssektorn Befolkningskoncentrationen innebär att folk flyttar från bristorter i fråga om sysselsättning men orter välförsedda beträffande service och bostäder till områden som har sysselsättning men saknar bostäder och tillräckligt med service. De omfattande förändringar i service och bostäder som inträffar både i utflyttningsorter och inflyttningsorter vid en sådan stor befolknings 1985/86 A412 koncentration som vi nu upplever blir oerhört kostsamma för samhället. Statens kostnad på bostadssektorn blir dubblerad. Staten får subventionera A412 genom den garanterade räntan såväl de hyreshus som ställs tomma på avflyttningsorterna som de hyreshus som måste byggas i koncentrationsorterna. Eftersom det är bristen på arbete som är orsak till flyttningen måste det bli billigare för samhället att försöka skapa sysselsättning där människorna bor. Om staten kan subventionera bostadssidan dubbelt som ovan beskrivits borde man i det enkla fallet stödja tillkommande arbetstillfällen i avfolkningsorterna. Staten borde kunna lägga samma synsätt på att skaffa industrilokaler i utflyttningsorter som man gör beträffande att med statliga pengar subventionera bostadsbyggandet i koncentrationsorterna. Det är därför högst rimligt att staten garanterar utflyttningskommunerna den ränta som koncentrationsorterna får när de uppför hyreshus som egentligen inte skulle behövas om människorna inte tvingades flytta. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen sägs om att företagens investeringsfonder skall tillåtas arbeta mera fritt i län, 2. att beslutar att hos regeringen hemställa om åtgärder som gör det möjligt att kommunerna i län skall få uppföra industrilokaler med samma lånevillkor som gäller för flerfamiljshus. Ange () () Inve st ering sutveckling en 19721985 Miljoner kronor {löpande priser) -E G H fr- X -v- K ffi BD 1985/86 A412 INVE S TERINGS UTVECKLI Genomsnittlig årlig förändring (7c) /J/j 1979-82 1982-84