mot · G902Sf342 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sf342 m. fl. (m) Besparingar inom socialförsäkringsområdet För att komma till rätta med såväl den statsfinansiella som samhällsekonomiska krisen krävs betydande besparingar. Annars måste orimliga skattebördor läggas på löntagarna och stora skulder vältras över på kommande generationer. Socialförsäkringens transfereringar motsvarar ungefär en fjärdedel av landets privata konsumtion. I socialhuvudtiteln (proposition 1985/86:100 bilaga 7) framhålls nödvändigheten av återhållsamhet med samhällsutgifterna. Vi delar den uppfattningen och föreslår här besparingar inom sjukpenningförsäkringen och föräldraförsäkringen som inte nämnvärt påverkar den sociala standarden, allra helst med hänsynstagande till förslagen om kraftigt sänkta marginalskatter i motion 1985/86: Sk279 av m.fl. angående skattepolitiken. För sjukpenningförsäkringen föreslår vi ändrad självrisk och för såväl sjukpenningförsäkringen som föräldraförsäkringen ändrad kompensationsnivå. För sjukpenningförsäkringen avses den sistnämnda ändringen bli tidsbegränsad. Vi föreslår en rättvisare sjukpenningberäkning för försäkrade med timlön och/eller deltids- eller säsongarbete. Sådan självrisk bör införas i sjukpenningförsäkringen att kortare sjukperioder ger en lägre kompensation. Vi föreslår följande regelkonstruktion: Per tolvmånadersperiod skall ge två tredjedels ersättning jämfört med nuvarande regler, dvs. i stället för av bortfallet av inkomstdelar under den med 7,5 basbelopp maximerade årsinkomsten (nu ). I övrigt skall ersättning utgå. Tjugodagarsregeln skall kvarstå. Upprepad sjukdom skall räknas som fortsatt sjukperiod varvid även anmälningsdagen räknas som sjukdag. Anmälningsdagen skall annars inte ersättas av försäkringen. Om förvärvsarbete skett under anmälningsdagen före anmälan skall räknas som anmälningsdag. Jämfört med hela karensdagar (utöver anmälningsdagen) medför den här föreslagna konstruktionen fördelen att ingen genom oturlig fördelning av inträffad sjukdom blir utan ersättning. Tiodagarsregeln och bibehållen tjugodagarsregel garanterar acceptabelt ekonomiskt skydd. Vid mer än tre månaders sjukdom stiger kompensationsnivån till . skall inte mer än kunna beräknas efter (i händelse av längre avbrott än ). Vid kontinuerlig sjukdom skall alltid ersättningsnivån vara . Genom den i den nämnda motionen av m.fl. föreslagna marginalskattereformen blir det som regel endast en liten minskning av behållningen och därefter en ökad behållning i förhållande till nuläget. För t. ex. en industriarbetare med en genomsnittlig årslön medför marginalskattereformen fullt genomförd att behållningen av sjukpenningen efter skatt då ökar, trots att den generella ersättningsnivån inom sjukpenningförsäkringen sänks till . Dessutom motverkas effekterna av en långvarig inkomstsänkning av den föreslagna tremånadersregeln. Som nämnts stiger efter tre månaders sjukdom ersättningsnivån till . Vi föreslår en generell ersättningsnivå för föräldraförsäkringen . I motion 1985/86:So614 av m.fl. angående familjepolitiken föreslås höjning av föräldraförsäkringens garantibelopp . per dag fr. o. m. i syfte att ge de ekonomiskt svagaste väsentligt förstärkt försäkringsskydd. Vi beräknar den sammantagna besparingseffekten av de föreslagna förändringarna i sjukpenning- och föräldraförsäkringen till per helår. Ikraftträdandet bör ske och besparingarna tillföras statsbudgeten genom att sjukförsäkringsavgiften sänks från 9,5 till som folkpensionsavgiften höjs i motsvarande mån, från 9,45 till 10,. Avgiftsändringarna bör också gälla fr. o. m. . På arbetsmarknaden finns fortfarande vissa skillnader i avtalade sjukförmåner. Skiljelinjen har gått i huvudsak mellan arbetare och tjänstemän. De senare har varit bättre tillgodosedda i sina avtal. Avtalsfrågor är inte en angelägenhet, men vi anser det givetvis klart tillfredsställande att skillnaderna nu efter hand minskats påtagligt inom ramen för det löneutrymme som parterna förhandlar om. Rättvis sjukpenning till deltids- och timanställda Genom schablonberäkningsregeln för sjukpenning, att den sjukpenninggrundande årsinkomsten delas med 365, missgynnas deltids- och delårsanställda och timavlönade. Det uppstår ojämnheter i kompensationen för inkomstbortfallet vid korttidssjukdom som är helt oacceptabla. Sådana orättvisor måste undanröjas. Det är gott och väl att LO och SAF tillsammans med representanter för statsmakterna prövar hur detta problem skall kunna lösas. Men enligt vår mening åvilar det oavsett vilka avtal parterna på arbetsmarknaden träffar sinsemellan - statsmakterna att rätta till missförhållandena. Statsmakterna har ansvaret för regelsystemet stiftar lagen och dessutom skall alla försäkrade omfattas av rättelse, inte enbart de som tillhör ett avtalsområde. Regeringen bör skyndsamt ta upp och pröva denna fråga i syfte att kunna föreslå en allmängiltig, rättvis lösning av kompensationsproblemet vid korttidsjukdom för de kategorier försäkrade som här avses. Ändra patientavgifter inom den öppna sjukvården och vid läkemedelsköp Sjukvårdshuvudmännen och sjukförsäkringen svarar för huvuddelen av sjukvårdsavgifterna. Patienterna svarar genom patientavgifterna för en mindre del. Sjukförsäkringens ersättningsregler för öppen sjukvård innebär att patienten vid läkarbesök betalar en enhetlig avgift på högst . i offentlig vård och vanligen högst . i privat vård. Patientavgiften vid sjukvårdens behandling av annan än läkare är högst . inom offentlig vård och högst . hos privatpraktiserande sjukgymnast. Inom ramen för tillskjuter sjukförsäkringen medel, s. k. allmän sjukvårdsersättning. Vi anser att regeringen fr. o. m. bör medge berörda vårdgivare rätten att för läkarvård höja avgiften med . och för sjukvårdande behandling med . Sammantaget kan försäkringsutgiftema härigenom minskas med 250 milj. kr. på helt år. gäller den maximala avgiften . vid genom sjukförsäkringen prisnedsatt läkemedelsköp. Vid varje inköpstillfälle ges ingen rabatt , . Vi föreslår att det högre beloppet höjs till . Högsta avgiften per inköp blir därmed . fr. o. m. . Försäkringsutgiftema kan därmed beräknas minska med 85 milj. kr. på helt år. Besparingseffekterna bör tillföras statsbudgeten Förslagen ovan vad gäller patientavgifter och läkemedelsrabattering beräknas ge 250 milj. kr. på helt år i ökade patientavgifter resp. minska sjukförsäkringsutgifterna för läkemedel med 85 milj. kr. Tillsammans motsvarar detta 335 milj. kr. på helt år, vilket bör tillgodogöras statsbudgeten genom utgiftsminskning. Vi föreslår därför i denna motion att statsbidraget till sjukförsäkringen minskas med den del av utgiftsminskningen, som genom den av oss föreslagna regeländringen för läkemedelsrabattering hänför sig till /87. I en annan motion, 1985/86: So248, föreslår vi att beslutar att det av regeringen föreslagna anslaget för /87 E 19, Bidrag Mot. 1985/86 till allmän sjukvård m.m., minskas med sammanlagt 1 125 milj. kr. Det Sf342 beloppet inkluderar den utgiftsminskning som möjliggörs genom de av oss föreslagna höjda patientavgifterna i den öppna vården. Regeringen bör givetvis träffa överenskommelse med sjukvårdshuvudmännen om dessa ändringar i den allmänna sjukvårdsersättningen. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar att fr. o. m. i enlighet med motionens förslag införa nya regler i a) sjukpenningförsäkringen och b) föräldraförsäkringen, 2. att - under förutsättning av bifall till yrkande 1 ovan - beslutar att sjukförsäkringsavgiften och folkpensionsavgiften fr. o. m. skall utgöra 8,resp. 10,, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att patientavgifterna för sjukvårdande behandling och läkarvård i öppen sjukvård bör höjas med 5 resp. . i såväl offentlig som enskild vård , 4. att beslutar att följande lydelse av 3 § lagen (1981:49) om begränsning av läkemedelskostnader m. m. skall gälla fr. o. m. : I andra fall än som avses i 2 § skall det fastställda priset för på grund av sjukdom förskrivna och inköpta läkemedel sättas ned med hälften av det belopp som överstiger . och hela det belopp som överstiger . Om en förskrivning är avsedd att expedieras mer än en gång gäller nedsättningen köpesumman vid varje avsett expeditionstillfälle. Vid beräkning av prisnedsättningen beaktas inte den avgift som kan ha uttagits för expedition av telefonförskrivna läkemedel. Från prisnedsättning första stycket. 5. att beslutar att under D 1 i bilaga 7 till budgetpropositionen, Bidrag till sjukförsäkringen, för /87 anslå , vilket innebär ett i förhållande till regeringens förslag med . Karl-Gös ta ()