mot · G902595 · 1986-05-13 00:00:00 — Motion till 1985/86:595 m. fl. (s) Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /87, m. m. (kompletteringsproposition) (prop. 1985/86:150) Arbetsmarknadsministern behandlar i bil. 4 till regeringens proposition 1985/86:150 Örebromodellen för åtgärder mot ungdomsarbetslösheten. Arbetsmarknadsministern föreslår att kommun inom ramen för anvisade medel för beredskapen får disponera 18 milj. kr. under nästa budgetår för fortsatta försök. Därefter får försöksverksamheten anses vara avslutad och kommunen och arbetsförmedlingen bör komma överens om hur verksamheten därefter bör bedrivas inom ramen för tillgängliga resurser. Innebörden av detta är att Örebromodellen trappas ned under nästa budgetår för att vid slutet av det budgetåret vara helt avvecklad. Mot en avveckling av Örebromodellen kan dock flera starka skäl anföras. Verksamheten är samhällsekonomiskt rationell. Budgettekniskt utgör Örebromodellen en belastning i statsbudgeten. Detta är emellertid skenbart. Specialanslaget till avlastar andra statsbidrag: till arbetslöshetskassorna, till kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) och till utbildningsbidrag. Om de långsiktiga ekonomiska effekterna av ungdomars förbättrade sociala situation beaktas blir den samhällsekonomiska effekten med all sannolikhet positiv. Detta framgår av en av de utvärderingar som har gjorts. Den statliga nettokostnaden är enligt RRV:s rapport ca . per dag och ungdom i Örebromodellen, vilket skall ställas mot en statlig nettokostnad på . för traditionellt beredskapsarbete. Enligt den utvärdering som gjorts av högskolan i på uppdrag av står kommunen för merkostnaden för modellen. Genom Örebromodellen nås fler ungdomar av en bättre arbetsmarknadspolitisk åtgärd till lägre kostnad än andra alternativ. Effekterna för berörda ungdomar är klart positiva. För berörda ungdomar har Örebromodellen visat sig vara synnerligen värdefull. Att den erbjuder ett bättre alternativ än arbetslösheten är självklart (för många ungdomar skulle arbetslöshet varit alternativet). Örebromodellen har emellertid även gett bättre resultat än andra tillgängliga arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Genomströmningen till den öppna arbetsmarknaden har varit mycket stor. Vid införandet av Örebromodellen framfördes farhågor för en lås Så har bevisligen inte blivit fallet. Siffrorna visar motsatsen. 1985/86:595 Genom att aktivera ungdomarna i en kombination av arbete och utbildning får de ett bättre utgångsläge för arbete på den öppna arbetsmarknaden. Hela den sociala situationen har stabiliserats och normaliserats på ett klart bättre sätt än vid både arbetslöshet och t. ex. vanligt beredskapsarbete. Fler ungdomar bildar hushåll och skaffar eget boende. Det finns en tendens till ökade födelsetal bland mödrarna i denna ålder. Eftersom Örebromodellen omfattar alla ungdomar som inte går i utbildning eller fått arbete på öppna marknaden har även handikappade ungdomar fått möjlighet som genom några andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Värdet av detta understryks starkt av de handikappades organisationer. Ungdomarna är starkt positiva till Örebromodellen. Jämfört med andra alternativ får Örebromodellen högt betyg av de ungdomar som berörs. Arbetsmarknadsministern anför i propositionen att försöksverksamheten får anses vara avslutad efter /87 och att det därefter ankommer på kommunen och arbetsförmedlingen att komma överens om hur verksamheten skall bedrivas. Enligt min mening finns det emellertid starka skäl att fortsätta försöksverksamheten . Örebromodellen beslutades i . Den skulle få gälla från . Eftersom det inte var möjligt att med så kort varsel bygga upp erforderliga resurser och genomföra nödvändiga förberedelser nådde verksamheten inte full omfattning förrän . Örebromodellen är ett stort samhällsexperiment. Den berör flera aktörer. Den påverkar på ett komplicerat och mångfasetterat sätt flera sidor av ungdomarnas livssituation och den påverkar flera samhällsorgans verksamhet. Under den korta tid försöket har pågått har mycket viktiga erfarenheter vunnits som successivt har påverkat och förändrat verksamhetens uppläggning och innehåll. Så är exempelvis fallet med utbildningen: dess innehåll och organisation och samspelet mellan utbildning och arbete. Arbetsförmedlingen har omorganiserats och anpassats till Örebromodellen. Samspelet mellan arbetsförmedlingen och kommunen har förändrats under arbetets gång. Effekterna på ungdomars sociala situation har endast delvis hunnit visa sig. Någon samlad utvärdering av Örebromodellens mer långsiktiga effekter föreligger ännu inte. Det kan mot denna bakgrund slås fast att försöket inte i någon rimlig mening kan betraktas som avslutat. Ett samhällsexperiment av denna art och omfattning måste ges betydligt för att kunna utvärderas på ett tillfredsställande sätt. Den nya modell för rekryteringsstöd som arbetsmarknadsministern föreslår är bra och kan lätt förenas med bibehållen Örebromodell. Det är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som bör sättas in innan placering i Örebromodellen aktualiseras. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att fullfölja Örebromodellen under . (.?) () ()