mot · G902kr341 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Kr341 och () Bidragen till folkrörelseorganisationerna Folkrörelserna svarar på skilda områden för viktiga insatser i det svenska samhället, inte bara direkt utan även indirekt. Med sitt arbete formar de gemenskap och ansvarstagande och är bärare av centrala demokratiska värden. Utan folkrörelserna skulle vårt lands demokratiska utveckling inte ha kommit till stånd. har folkrörelsernas villkor drastiskt förändrats. Många av deras arbetsuppgifter har övertagits av samhället, medan nya uppgifter och nya folkrörelser har vuxit fram. har trycket från det kommersiella livets värderingar hårdnat, inte minst rekordår och framåt. Detta förhållande har ytterligare förstärkts under inverkan av ekonomiska kris och under inflytande av alltmer internationaliserande massmedier, med deras ej sällan odemokratiska värderingar. I detta läge är det viktigt att samhällets (statens, landstingens och kommunernas) stöd till folkrörelserna är generöst och ges i former som inte är styrande för organisationernas verksamhet. Enkelt uttryckt skall folkrörelserna inte ges uppgifter, de skall själva ta dem. Folkrörelserna själva skall genom sitt beslut ge sitt arbete inriktning och karaktär. För de anslagsgivande organen är det ändå uppenbart att organisationerna genom sitt arbete inom fritid, kultur, folkbildning, idédebatt, friskvård och andra viktiga livsområden tillför samhället tjänster och värden, som inte kan tillhandahållas genom direkt offentlig verksamhet eller - i de fall där det skulle vara möjligt - endast till betydligt högre kostnader. Statens bidrag till folkrörelserna är därför av både idémässiga och ekonomiska skäl mycket välmotiverade. Flertalet av landets folkrörelser får också statligt stöd i en eller annan form. Bidragsformerna är emellertid uppdelade på minst sju huvudtitlar i statsbudgeten, vilket försvårar jämförelser beträffande bidragens storlek, utveckling och grundprinciper. Den i och för sig försvarbara grundtanken är att omfördelning och ålagda besparingar skall i nuvarande ekonomiskt trånga läge genomföras inom resp. huvudtitel. Detta innebär emellertid att organisationer vars bidrag ingår i huvudtitlar med stora besparingsmöjligheter kan slippa undan besparingar som i andra departement är oundvikliga. Avvägningen av folkrörelseanslagens fördelning kan emellertid inte hänföras till budgetteknik, utan måste ses som ett uttryck för regeringens och politiska prioriteringar. I det perspektivet blir de senaste årens utveckling av folkrörelseanslagen oroväckande. Den visar nämligen att organisationer med nära anknytning till statens egen verksamhet och folkrörelser utan markerad ideologisk profil gynnas, medan de ideella folkrörelserna och de ideologiskt mest profilerade organisationerna blir missgynnade. Årets budgetproposition bryter inte detta mönster. Ett exempel på denna snedfördelning är att flertalet folkrörelser får obetydliga och i många fall inte inflationstäckande bidragsökningar i årets budgetproposition, medan anslaget till de frivilliga försvarsorganisationerna räknas upp kraftigt med hela 18,5 milj. kr. (23,) till nära 97 milj. kr. Ökningen innefattar dels en generell kostnadsuppräkning, dels en reserv om 12 milj. kr. som avsätts för att möjliggöra bidragshöjningar. Utan den senare uppgår höjningen till . Det av statsministern aviserade målet en promille av försvarskostnaderna till nedrustnings- och fredsinformation blir i budgetpropositionen något mera avlägset. De resurstillskott fredslotterierna 1984 och 1985 inneburit för folkrörelsernas freds- och nedrustningsinformation har varit välkomna, men de fritar inte statsmakterna från det budgetmässiga ansvaret för en bidragsfinansiering av denna verksamhet. Inte minst i nuvarande budgetläge är det angeläget att nya fredslotterier kommer till stånd, i första hand . Vi vill framhålla att det främst är fredsorganisationernas grundbidrag, som bör räknas upp till en rimlig nivå. Med tanke på den stora obalansen mellan å ena sidan försvarets frivilligorganisationer och å andra sidan folkrörelser som arbetar med fredsoch nedrustningsfrågor borde det vara möjligt för försvarsdepartementet att under kommande budgetår, som en extra åtgärd, bevilja anslag till dessa organisationer. bör ge regeringen detta till känna. Ett annat exempel på snedfördelning gäller mellan å ena sidan idrottsorganisationerna och å andra sidan och trossamfunden. Medan idrottsorganisationerna fått en ökning av från /83 och fram till budgetförslaget /87 har t. ex. trossamfunden fått nöja sig med en ökning av . Även i förhållande till antalet medlemmar är anslagen skevt fördelade. Idrotten med sina ca 2 miljoner medlemmar får enligt budgetförslaget 217,5 milj. kr. per medlem) under det att trossamfunden med ca 567 000 medlemmar () föreslås få ett anslag på ca 38 milj. * (ca /per medlem). Den för trossamfunden ofördelaktiga utvecklingen fortsätter således även i det nu av regeringen presenterade budgetförslaget. Ett annat exempel på obalans är de anslag som beviljas ungdomsorganisationer och miljöorganisationer. har understrukit vikten av att prövningen av medelsanvisningar sker efter samma principer för alla folkrörelser. syns prövningen ske efter olika bedömningsgrunder. I vissa fall tillämpas en bidragsuppräkning om . I andra praktiseras en volymuppräkning, dvs. uppräkning på grund av ökat medlemsantal, deltagarantal eller antal studietimmar. Ännu en modell är reformuppräkning, dvs. * Av ett totalt anslag på . skall avräknas 1 207 000, som avser de teologiska seminarierna, vilket anslag tidigare utgick över huvudtitel. att utgå från en ökad ambitionsnivå. Ofta tillämpas en kombination av dessa Mot. 1985/86 principer. Den av oss omtalade snedfördelningen framgår av följande uppställning: Utvecklingen av vissa folkrörelseanslag 1982/83-1985/86 (Belopp i ) Huvudtitel och anslagsbeteckn. Ökning från föregående /84 1984/85 F 16 Friv. 60 100 (belastn 67 598) + 9 200 (+ ) + 3 500 (+5,) + 2 200 (+ ) + 14 900 (+ ) 6 Organisationsstöd till vissa nykt. + 367 (+ ) + 400 (+3,) + 1 197 (+ca 9 %) G 10 Bidrag till handikapporg. + 3 370 (+ ) + 3 563 (+ ) + 11 933 (+ ) C 5 Bidrag till studieförb. m. m. 799 502 (belastn. + 12 626 (+1,6) + 58 854 (+7,2) + 36 000 (+4,1) + 107 480 (+ ) I 1 Stöd till idrotten (+9 %) + 44 850 (+27,) D 3:2 Bidrag till invandrar o minoritetsorg. + 204 (+4,) (+3%) (+3 %) (+11,) F 4 Bidrag till trossamfund + 920 (+ ) + 865 (+2,) + 2 500 (+ ) + 4 258 (+ ) har understrukit vikten av att prövningen av medelsanvisningar sker efter samma principer för alla folkrörelser. Ovanstående sammanställning visar att anslagsutvecklingen varierar avsevärt. Sammanfattningsvis:Vissa folkrörelser har fått en generös behandling. Andra, särskilt de fria samfunden, och invandrarorganisationerna, har behandlats restriktivt. Mot bakgrund av ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn och en samlad redovisning av anslagen till folkrörelserna under de olika huvudtitlarna i syfte att erhålla en samlad behandling inom regeringen, [2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förverkligande av målsättningen att anslaget till folkrörelsernas information om fred och nedrustning inom överblick bar tid bör räknas upp till ett belopp motsvarande 1 %c av försvarskostnaderna, *] [3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fortsatta fredslotterier,1] [4. att ger regeringen till känna att det från försvarsdepartementets anslag till de frivilliga försvarsorganisationerna ävenledes som en extra åtgärd under /87 - kan lämnas bidrag till folkrörelsernas freds- och nedrustningsarbete.2] () () 1 1985/86:U310. 2 1985/86:Fö322.