ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902393 · 1986-03-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:393 Per () Vissa varvsfrågor m. m. 1985/86:120) I proposition 1985/86:120 om vissa varvsfrågor m. m. redovisas åtgärder som regeringen kommer att vidta för att skapa ny sysselsättning och ny industri i när produktion av handelsfartyg avvecklas. En viktig aktör i detta arbete är den genom ett regeringsbeslut tillkallade regionala samordningsgruppen. Samordningsgruppens ställning i förhållande till t. ex. lekmannastyrelsen inom redovisas emellertid inte. Arbetsuppgifter och frågor kan därför bli föremål för parallell behandling. Det finns också möjligheter till att initiativ undertrycks därför att resp. organ utgår ifrån att detta tas upp i det andra. Samordningsgruppens ställning måste därför preciseras. Vidare måste gruppens befogenheter närmare klargöras. Ett regionalt investmentbolag skall bildas. Den statliga kapitalinsatsen skall motsvaras av en insats av bundet eget kapital från näringslivet som minst skall vara 1,5 gånger den statliga insatsen. Detta nya investmentbolag har inte givits ett avgränsat verksamhetsområde, fråga är om detta ens är lämpligt. En alltför snäv avgränsning till enbart att få verka inom kommun vore olyckligt. a. därför att problemen finns i och inte enbart i kommun. Det finns vidare anledning att anta att näringslivets intresse för att satsa i detta sammanhang till stor del är knutet till den ort där det redan är verksamt. Dessa oklarheter måste snabbt redas ut för att det regionala investmentbolaget skall få den anslutning och slagkraft som är önskvärd. Ett annat problem är investmentbolagets ställning gentemot redan etablerade och aktiva organ som arbetar i samma syfte. I dessa finns ofta också näringslivet engagerat. Skall en satsning lyckas är det därför angeläget att bl. a. riskerna för missförstånd och motsatsförhållanden i så stor utsträckning och undanröjs. Den information som föreligger om aktörerna och deras roller med anledning av avvecklingsbeslutet bör på lämpligt sätt kompletteras med klarlägganden inom bl. a. de avsnitt som ovan redovisats. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ytterligare information m. m. med anledning av avvecklingen av produktionen av handelsfartyg vid . P.O. ()
mot · G902552 · 1986-04-17 00:00:00 — Motion till 1985/86:552 Vissa frågor inför allmän fastighetstaxering (prop. 1985/86:160) I proposition 1985/86:160 föreslås bl. a. att regleringsanläggningar som till huvudsaklig del är avsedda för vattenkraftändamål inte längre skall utgöra självständiga taxeringsenheter utan i stället beaktas vid taxeringen av de kraftverk som har nytta av anläggningen. Föredraganden anför att de olika kraftslagen inte kan ses isolerade från varandra vid värderingen. Vid allmänna fastighetstaxering värderades vattenkraften enligt avkastningsmetoden, medan värmekraften (kärnkraftverk, olje- och koleldade kondenskraftverk, kraftvärmeverk och gasturbiner) värderades enligt produktionskostnadsmetoden, vilken innebär att de värderades med utgångspunkt i anläggningskostnaderna med hänsyn till den värdeminskning anläggningarna undergått. Det föreliggande förslaget innebär att värderingen av vatten- och värmekraft bestäms av kraftbolagen med utgångspunkt från de gällande tarifferna och den totala avkastningen för kraftslagen. Tarifferna är satta så att avkastningen från de olika kraftslagen gemensamt skall täcka de samlade driftkostnaderna och förränta nedlagt kapital. Sammantaget medför detta, vilket föredraganden framhåller, att den billigare vattenkraften får kompensera den dyrare värmekraften. Från sida har vi tidigare framhållit vikten av att ekonomin för vattenkraft, kärnkraft och övrig kraft särredovisas i syfte att ge en korrekt bild av kostnaden för olika kraftslag. Det föreliggande förslaget kommer att innebära att vattenkraften blir för lågt värderad medan värmekraften - i huvudsak kärnkraften - blir för högt värderad. Det framtida taxeringsvärdet för kärnkraftanläggningar kommer delvis att bestämmas av vattenkraftens lönsamhet. Enligt vår mening bör även värderingen av vatten- och värmekraft ske på ett sådant sätt att en korrekt bild ges av olika kraftslags faktiska värde. Det kan inte vara rimligt att öka taxeringsvärdet på kärnkraften genom att räkna in den lönsammare vattenkraften vid värderingen. Vi anser därför att separata taxeringar av vattenkraft och värmekraft bör ske även vid nästkommande taxeringstillfälle i syfte att så korrekt som möjligt få en öppen redovisning av värde och lönsamhet för olika kraftslag. Proposition 1985/ 86:160 bör därför avslås i den del som avser värdering av vatten- och värmekraft m. m., och bör hos regeringen begära ett nytt förslag i enlighet med de riktlinjer som redovisats i motionen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att avslå proposition 1985/86:160 i den del som avser värdering av vatten- och värmekraft och hos regeringen begära ett nytt förslag om formerna för taxering i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G902554 · 1986-04-17 00:00:00 — . Åsling (c) Statlig garanti för anordnande av i (prop. 1985/86:104) I regeringens proposition 1985/86:104 föreslås en ekonomisk garanti för anordnande av i och Åre. I propositionen lämnas en utförlig redogörelse för de investeringar som är nödvändiga för att genomföra . Propositionen saknar emellertid ett långsiktigt perspektiv. Den tar sålunda inte upp frågan om hur för olympiaden nyttiggjorda investeringar på även kan utnyttjas för turistnäringen. Denna fråga är särskilt aktuell för Åre. Åre har med redan gjorda investeringar blivit ett skandinaviskt centrum för alpin sport, vilket har haft stor betydelse för turistnäringens utveckling i hela landet, men naturligtvis först och främst i västra . Den långsiktiga betydelse för turistnäringen som anordnandet av 1992 skulle få bör redan nu uppmärksammas. i framhåller i sitt yttrande just den regionalpolitiska och sysselsättningsmässiga stimulans som redan gjorda och tillkommande investeringar har för Åreområdet. framhåller vidare att har en allmänt positiv betydelse för landet, som ger följder , och att en koncentration av olika intäktsskapande åtgärder till ett fåtal redan utbyggda turistområden som Åre är ett effektivt utnyttjande av redan investerat kapital. Det är beklagligt att inte regeringen funnit det lämpligt att i de lämnade ekonomiska garantierna också ta hänsyn till dessa långsiktiga effekter. Enligt min uppfattning borde man, under förutsättning att den beslutar förlägga spelens alpina grenar till Åre, med ett särskilt anslag göra det möjligt att ytterligare utveckla turistnäringen i . Detta syfte skulle kunna uppnås genom att ett relativt begränsat anslag ställdes till förfogande att disponeras av Åre kommun, turistnäringens organisationer och i för reklam, information och utredning om turistnäringens långsiktiga utveckling, som en följd av de . Ett anslag om 5 milj. kr. bör därför ställas till förfogande och anvisas genom en uppräkning av det s. k. länsanslag för regionalpolitiska insatser som står i till förfogande. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla att ett extra anslag om 5 milj. kr. ställs till förfogande för reklam, information och utredningsarbete för turistnäringens långsiktiga utveckling i , i enlighet med vad som i motionen anförts. . Åsling (c)
mot · G902555 · 1986-04-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:555 m. fl. (c) Särskilda medel för bekämpningen av AIDS (prop. har genom en särskild motion i allmänna motionstiden redovisat de åtgärder vi anser vara nödvändiga för att stoppa AIDS-sjukdomen. Genom den breddade parlamentariska förankring AIDSdelegationen nu fått har vi haft möjlighet att följa arbetet med de förslag som föreligger i form av en proposition. Vi anser att ett samlat politiskt uppträdande, präglat av fasthet och beslutsamhet, har ett egenvärde i denna allvarliga fråga. På ett område vill vi särskilt framhålla angelägenheten av ytterligare politiska initiativ. Det gäller det nordiska samarbetet. Med den tradition som finns föreligger goda möjligheter att genom ett samlat nordiskt agerande nå resultat i AIDS-bekämpningen. Sådant samarbete kan gälla exempelvis informationsutbyte mellan länderna, samordning av forskningsinsatser, samordning av informationsinsatser såväl till allmänhet som till nordiska biståndsarbetare samt ett gemensamt nordiskt uppträdande i internationella fora. Ett medlemsförslag av denna innebörd har väckts i . Enligt vår mening bör begära att regeringen tar initiativ till ett samlat nordiskt agerande i AIDS-frågan. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära initiativ till ett samlat nordiskt agerande i AIDS-bekämpningen enligt det anförda. () () 1 1985/86.3 sami.
mot · G902557 · 1986-04-25 00:00:00 — Motion till 1985/86:557 och () Särskilda medel för bekämpningen av AIDS (prop. 1985/ 86:171) I proposition 1985/86:171 föreslås satsning på uppsökande och förebyggande verksamhet inom narkomanområden, likaså på utbyggnad av behandlingshem. Det är bra att sådana satsningar sker. Den slutsats regeringen drar av denna satsning är att det är viktigt att antalet platser för tvångsvård också ökar. Detta är enligt vår uppfattning en felaktig slutsats. Viss ökad efterfrågan kan märkas beträffande för narkotikamissbrukare, men det innebär ju inte automatiskt att antalet totalt måste öka. De platser som finns på LVM-hemmen upptas till den helt övervägande delen av personer som får vård enligt socialtjänstlagen. Om dessa i stället kan tas emot på de nya behandlingshemmen frigörs ju platser som redan är planerade för tvångsvård, givetvis måste vårdinnehållet anpassas, och det är en process som också pågår. Direkta tvångsvårdsplatser för narkotikamissbrukare finns i , och , totalt 33 platser. Med tanke på att ungefär 50 personer varit aktuella för sådan vård och om man räknar med en genomsnittlig vård täcker nuvarande antal platser också en mycket stor ökning av efterfrågan, cirka en tredubbling. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av platser på LVM-hem.
mot · G902558 · 1986-04-25 00:00:00 — Motion till 1985/86:558 och () Särskilda medel för bekämpningen av AIDS (prop. 1985/ 86:171) I proposition 1985/86:171 föreslås att 50 milj. kr. skall ställas till förfogande som ett extra bidrag till de kommuner och landsting där HTLV-3-smittan är särskilt utbredd. Vi är givetvis positiva till att även regeringen nu insett att det finns ett behov av ökade ekonomiska resurser för att motverka spridningen av AIDS. I budgetpropositionen föreslogs endast 5 milj. kr. vilket vi ansåg vara helt otillräckligt. förslag om ökade resurser avslogs dock av . Bidraget föreslås bli fördelat så att får 10 milj. kr., 5 milj. kr., kommun 5 milj. kr., 5 milj. kr. och 25 milj. kr. I reser epidemin krav på ökade narkomanvårdsinsatser - inte bara i utan också i kranskommunerna .Mellan de senare kommunerna och har träffats avtal om inrättande av en ny klinik med arbetsnamnet 2. Enligt vår mening bör de resurser som avsätts för primärkommunala insatser i delas mellan och övriga kommuner i länet. Fördelningen bör fastställas efter samråd med kommunförbundets länsavdelning. Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angående fördelningen av de medel som avsätts för primärkommunala insatser mot AIDS i .
mot · G902337 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:337 m. fl. (fp) Ändring i tullagen (1973:670) m. m. 1985/86:93) har i en framställning till regeringen hemställt om lagstiftningsåtgärder för att möjliggöra informationsöverföring mellan och utan hinder av bestämmelserna om sekretess. Motsvarande framställning har också gjorts av i ett yttrande över tullens skrivelse. förslag gäller en ändrad lagstiftning för att ett rutinmässigt uppgiftsutbyte skall kunna ske mellan tullen och . Utbytet av uppgifter grundar sig på det heltäckande rapporteringssystem för betalningar till och från utlandet (BOK I och BOK II) som man tidigare beslutat införa. har tidigare motsatt sig införandet av detta rapporteringssystem. Det nu aktuella förslaget visar enligt vår mening risken med att bygga upp heltäckande rapporteringssystem som sedan kan användas för integritetshotande informationsöverföring och dessutom leder till ökad byråkrati. Ambitionen att bekämpa ekonomisk brottslighet måste enligt vår uppfattning förverkligas utan sådana negativa effekter. Med hänvisning till ovanstående hemställs att avlår proposition 1985/86:93. () ()
mot · G902338 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:338 m. fl. (m) Ändring i tullagen (1973:670) m. m. 1985/86:93) Proposition 1985/86:93 innebär att förslag till rapporteringssystem för betalningar till utlandet, det s. k. , genomförs. Projektet har haft två huvudsyften - dels ett heltäckande rapporteringssystem för valutakontrolländamål, dels en förbättrad betalningsbalansstatistik. När projektet presenterades i riksbanksfullmäktige reserverade sig de borgerliga ledamöterna mot förslaget. Kritik mot förslaget har också framförts från näringslivet. Invändningarna mot rapporteringssystem för betalningar till utlandet har i första hand gällt valutakontrollen. De kritiska remissinstanserna har påpekat att systemet är ineffektivt genom den stora mängd rutinuppgifter som skall samlas in och registreras, att det kan bli synnerligen kostnadskrävande för företagen, att byråkratin kring exportaffärer ökar, vilket kan vara hämmande främst för mindre exportföretag, att det innebär en omfattande registrering av företagens affärer som kan vara negativ i förhållande till utländska kunder och som är negativ när det gäller sekretessfrågorna. Härtill kommer att hela valutalagstiftningen är föremål för en översyn, varför en ändring i valutalagen nu förefaller onödig. För säkerhets skull har generaltullstyrelsens begäran inte överlämnats för yttrande till någon utav de remissinstanser som var starkt kritiska mot såväl förslag till rapporteringssystem för betalningar från utlandet som förslag till förbättrad exportkontroll. Det sistnämnda förslaget innebär ett kostnadskrävande och ur sekretessynpunkt tvivelaktigt insamlande från av uppgifter om företagens exportaffärer. Efter kritik från näringslivet drog delvis tillbaka sina krav men betonade att man endast avsåg att avvakta med ett ikraftträdande. Det var redan då för flera remissinstanser klart att man avsåg att bygga upp ett kontrollsystem för att kunna göra en samköming mellan och uppgifter. En total kontroll och registrering av företagens export kan därvid ske. De konsekvenser ett sådant faktainsamlande kan innebära kan inte överblickas. Med stöd av det anförda hemställs att avslår proposition 1985/86:93. () () () () () () ()
mot · G902343 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:343 m. fl. (m, fp) Invandrarpolitiken (prop. 1985/86:98) i har funnits och har byggt upp en omfattande dokumentation rörande immigrations- och minoritetspolitik i . Institutets material anlitas av allt fler, både enskilda, organisationer och institutioner, och fyller därmed en viktig samhällsfunktion som kan jämföras med i . är fristående och är inte anslutet till någon bidragsberättigad huvudorganisation. Det har finansierat sin verksamhet genom ekonomiska insatser från medlemmar och genom försäljning av skrifter. Bidrag från invandrarverket har också möjliggjort vissa projekt som emellertid inte kan permanentas under nuvarande förhållanden. Enligt motionssvar i 1985 förutskickade statsrådet att frågan om finansiering skulle behandlas i samband med beredningen av invandrarpolitiska kommitténs betänkande. För /86 beviljade ett särskilt anslag om . i avvaktan på regeringens proposition om stöd till invandrarorganisationer. I den proposition om invandrarpolitiken, 1985/86:98, som föreligger saknas dock ett ställningstagande till problem. För att kunna upprätthålla sitt arkiv, sin information och sina bibliotekstjänster behöver institutet, enligt egen uppgift, ett tillskott på ca . Med stöd av vad som anförts hemställer vi att beslutar att bevilja ett årligt anslag inom ramen för det nya stödsystem för invandrarorganisationer som regeringen föreslår i proposition 1985/86:98. () ()
mot · G902344 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:344 (vpk) Invandrarpolitiken (prop. 1985/86:98) i har en omvittnat stor betydelse för invandrare och deras organisationer. resurser av invandrarlitteratur och hängiven personal, som förmedlar material, anordnar utställningar etc., spelar en viktig roll i riksmåttstock och kan betraktas som unik. Kulturministerns brev till institutet () gav löften om att stödet skulle tas upp i föreliggande proposition - detta löfte har svikits. Trots att kulturutskott , i avvaktan på invandrarpropositionen, föreslog ett visst stöd till , vilket vann gehör i , saknas förslag till fortsatt stöd. framtida verksamhet är högst osäker utan statligt stöd. Det bidragssystem som föreslås för invandrarorganisationer i propositionen om invandrarpolitiken, dvs. generellt bidrag i anslutning till medlemstalet, är ej anpassat till den verksamhet som bedriver. Verksamheten är i stället inriktad på att ge såväl organisationer som enskilda en sådan service som nämns ovan. Det är värd det stöd som och kulturministern tidigare uttalat för institutet. För att trygga fortsatt verksamhet vid föreslås ett bidrag som motsvarar föreningsstödet. Detta skulle innebära . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar om ett årligt bidrag på .
mot · G902348 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:348 () Invandrarpolitiken (prop. 1985/86:98) ger en omfattande service till många invandrare och deras organisationer. uppbär institutet ett stöd på . för arkiv- och dokumentationsverksamheten via anslaget under huvudtitel. Vid kontakter med regeringen har institutet bibringats uppfattningen att dess anslagsfrågor mer varaktigt skulle få en lösning när invandrarpropositionen lades fram. gjorde samma bedömning vid behandlingen av anslagsfrågan 1985. För vår del utgår vi från att institutet får oförändrat anslag från den ovannämnda anslagsposten /87. För att nå upp till en sammanlagd anslagsgivning som ligger i nivå med vad som utgår till andra organisationer för liknande verksamhet bör institutet få del av anslaget D 3. Åtgärder för invandrare. Anslaget bör höjas med . för att inrymma ett sådant anslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att till D 3. Åtgärder för invandrare anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , varav .
mot · G902353 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:353 () verksamhet m. m. 1985/86:99) har en avdelning för publik- och programforskning (PUB). PUB betjänar i första hand programbolagen men har även externa anslagsoch uppdragsgivare. I samband med debatten kring vid sociologiska institutionen vid framgick att en del av uppgiftsinsamlandet till detta projekt skett genom PUB. PUB har därvid fungerat som vilket annat uppgiftsinsamlande opinionsinstitut som helst. Eftersom verksamheten är beroende av externa intäkter bör PUB:s roll övervägas. Enligt min uppfattning bör PUB inte syssla med annan verksamhet än den som har anknytning till . En uttunning av denna anknytning kan leda till mindre tilltro till PUB och därmed till förfång för den verksamhet som man skall tjäna. När det gäller forskningsfrågorna redovisas i propositionen att moderbolaget bör redovisa om forskningen kan delas upp i sådan forskning som är avsedd att tjäna som beslutsunderlag för koncernen och en mera allmän forskning. Därefter bör frågan bli föremål för särskild utredning. Jag har inget att erinra mot denna översyn men anser att redan nu bör uttala att PUB:s verksamhet skall avgränsas till att gälla uppgifter för och att detta bör ges regeringen till känna som utgångspunkt för det fortsatta utredningsarbetet. Med stöd av vad ovan sagts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen sagts om för publik- och programforskning.
mot · G902355 · 1986-04-01 00:00:00 — m. fl. (s) verksamhet m. m. 1985/86:99) Radio- och TV-media spelar en avgörande roll när det gäller att förmedla kunskap om förhållandena inom och mellan olika delar av landet. Lokala och regionala nyheter och kulturaktiviteter konkurrerar ofta framgångsrikt med globala program. Lokalt och länsvis har lokalradion bidragit till att sprida kännedom om kulturarv, aktuella förhållanden och intressanta personligheter inom sitt sändningsområde. Från många utgångspunkter är det väsentligt att inte ett och samma län delas upp i olika radio- och , utan att länen utgör indelningsgrund för distriktsindelningen inom såväl radio- som TV-bolagen. Detta bör vara en riktlinje för en kommande organisations- och distriktsöversyn. I propositionen konstateras beträffande regionalt producerade program i TV och riksradion att, förutom södra och västra distrikten, som omspänner var för sig samtliga kategorier av program, övriga distrikt är mycket olika dimensionerade. Målet att av allmänproduktionen i radions och televisionens rikssändningar skall produceras regionalt har uppnåtts av riksradion och beräknas uppnås av televisionen /88. Det är en viktig del av en aktiv regionalpolitik att radio och TV speglar förhållandena någorlunda likvärdigt från olika delar landet. Sysselsättningsproblem, kulturliv, särdrag som belyses och kan tydliggöras skapar både identitet och förståelse. Rationaliseringskraven på får inte öka skillnaden mellan distrikten. Det är väsentligt att antalet distrikt inte minskas. Mycket talar också för att reformpåslaget används för att eftersträva en förbättrad resursmässig likställdhet mellan distrikten. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att länen bör utgöra indelningsgrund vid distriktsindelningen inom såväl radions som samt att en resursmässig utjämning mellan framför allt TV-distrikten bör Mot. 1985/86:355 eftersträvas. () ()
mot · G902356 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:356 och i (c) verksamhet m. m. 1985/86:99) Underlaget för regeringens proposition, 1986-1992, utgörs av en bred politisk enighet om riktlinjerna för organisation och programutbud. Ny former för finansiering innefattas inte i uppgörelsen och berörs inte heller i propositionen. Med den tyngd som har beträffande information och opinionsbildning är det en fördel att en bred enighet kunnat uppnås om organisationen och programutbudet, som bolagets fria ställning garanteras och förstärks. Organisationen av TV-verksamheten på två kanaler, en Stockholms- resp. en riks/regionalkanal, måste hälsas med tillfredsställelse. Detta bör garantera regionalt producerade program och ytterligare öka den andelen utöver den nuvarande målsättningen på . En naturlig utveckling i denna organisationsförändring är också att kansliet för riks/regionalkanalen lokaliseras utanför . Med den nya organisationen och den förstärkta regionala inriktningen kommer TV också att utgöra ett verkningsfullt regionalpolitiskt instrumentdetta genom att spegla näringsliv, arbetsmarknad, miljöfrågor, kultur samt människors livsmönster. Därför är det av avgörande betydelse att alla distrikt får ekonomiskt och personellt goda resurser. En resursmässig likställighet mellan distrikten måste eftersträvas och garanteras. Detta är ytterst angeläget icke minst för . Om inte detta sker mister den nya organisationen mycket av innehållet i sin målsättning och sitt decentralistiska programutbud. Vad som här sagts om TV gäller också i princip riksradions verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande resursfördelningen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att kansliet för TV:s riks/regionalkanal bör lokaliseras utanför .