mot · G902n313 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:N313 m. fl. (c) Tekopolitiken Tekoindustrin har en betydande roll för sysselsättningen i framför allt vissa regioner och orter. Det finns drygt 700 företag inom tekoindustrin, spridda i 90 av landets 284 kommuner. Dessa företag omsätter och sysselsätter ca 33 000 hel- och deltidsanställda personer. Den svenska tekoindustrin svarar för av den totala svenska industriproduktionen. Tekovaror exporteras för mer än 5 miljarder och tekoexporten svarar för av den totala svenska exporten. Den svenska tekoexporten är t. ex. större än exporten av tidningspapper, järnmalm, vapen och ammunition för militärt bruk. importerar tekovaror för mer än dvs. underskottet i handelsbalansen på tekoområdet är i storleksordningen 10 miljarder vilket till största delen hänför sig till beklädnadsområdet. Tekonäringen har således en avgörande inverkan på landets ekonomi. Trots betydande problem har näringen lyckats bibehålla en betydande produktionsvolym. Kostnadsexplosionen i den svenska ekonomin 1974 och 1975 innebar att det ekonomiska läget för tekoföretagen drastiskt försämrades med omfattande utslagning av företag därefter som följd. Regeringsskiftet 1976 innebar emellertid att omfattande åtgärder i syfte att stödja tekoindustrin sattes in och stabiliserades förhållandena inom tekobranschen. De devalveringar som genomfördes och 1982 stärkte tekoindustrins konkurrensmöjligheter på såväl exportmarknaden som på den inhemska marknaden. Kostnadsutvecklingen har dock medfört att de fördelar som devalveringarna gav nu försvunnit. Kostnadsläget för den svenska tekoindustrin är åter bland de högsta i världen. Den strukturomvandling tekoindustrin genomgått har dock inneburit att den totala produktionskapaciteten minskat. har emellertid många tekoföretag lyckats finna utvecklingsbara produktionsområden och därmed kunnat konsolidera sin ställning. Föredragande statsråd framhåller också i budgetpropositionen att tekobranschen har en stabilare struktur än tidigare men konstaterar att branschen har en genomsnittligt svagare lönsamhet än övriga industribranscher i landet. Föredraganden anser emellertid att stödinsatserna för tekobranschen ändå kan trappas ned. Detta är enligt vår mening äventyrligt med hänsyn till att många företag fortfarande har svårt att hävda sig i den internationella konkurrensen genom sitt höga kostnadsläge med lönsam- Mot. 1985/86 hetsproblem som följd. Marknadsandelen för svenska tekovaror på hemmamarknaden är långt under de som tidigare fastlagts. En ytterligare utslagning av tekoföretag skulle försämra landets försörjningstrygghet än mer och få allvarliga följder för arbetsmarknaden i de orter där nedläggningarna skulle ske. Enligt vår mening måste man vid utformningen av tekopolitiken ha som utgångspunkt tekoindustrins allmänna betydelse för ekonomi och sysselsättning, som den dominerande roll tekoföretagen har för utkomstmöjligheterna i vissa orter samt de försörjningsmässigt betingade målsättningar som fastlagts vad avser produktionsvolym och marknadsandel för svenska tekoföretag. I årets budgetproposition föreslås att totalt 211 milj. kr. anvisas för olika former av stöd till tekonäringen. utgår stöd, dels i form av s. k. äldrestöd, dels i form av selektivt stöd riktat mot vissa företag. 1 förhållande till innevarande budgetår innebär den föreslagna medelsanvisningen en neddragning med drygt 50 milj. kr. Föredraganden aviserar vidare fortsatta neddragningar de närmast följande budgetåren. Enligt vår mening måste en nödvändig förutsättning för tekobranschens fortsatta konsolidering vara att det ekonomiska stödet till tekonäringen framgent minst bibehålls på den nivå som anvisas för /87. De förändringar som tekobranschen genomgått ställer emellertid krav på en förnyelse av stödformerna. Äldrestödet har varit ett verksamt och konkurrensneutralt sätt att främja svensk tekoindustri. Från sida har vi arbetat för att slå vakt om stödet och motsatt oss socialdemokraternas urholkning av det generella tekostödet. Strukturomvandlingen inom tekobranschen har emellertid medfört att åldersstrukturen för de anställda inom näringen är på väg att förändras och en föryngring har skett, framför allt inom vissa delar av branschen. Det är väsentligt för tekoindustrins framtida konkurrenskraft att denna förnyelse fortsätter och fler, framför allt ungdomar, upplever det som attraktivt och positivt att ta jobb inom teko. Det statliga stöd som utgått till tekonäringen bör därför vara dels generellt och konkurrensneutralt, dels.ett stöd för att stimulera till utveckling och industriell förnyelse. Enligt vår mening bör därför huvuddelen av de ekonomiska resurser som utgår i form av äldrestöd och selektivt riktat branschstöd sammanföras till en ny typ av generellt och konkurrensneutralt stöd för tekoindustrins utveckling. Utifrån dessa utgångspunkter kan den framtida inriktningen av tekostödet skisseras. Särskilda medel för exportstöd, utbildningsinsatser, forskning och utveckling m. m. bör bibehållas. Totalt bör 61 milj. kr. för /87 avsättas för dessa ändamål, inkl. de 5 milj. kr. som anvisats för ett produkttekniskt center i . Återstående medel (150 milj. bör sammanföras till ett enhetligt system med avskrivningslån. Lånet skall utgå med ett visst antal kronor . Alla företag inom branschen skall kunna erhålla detta lån och utnyttja det för investeringar i produktionsanläggningar, marknadsföring, utbildningsåtgärder, effektivisering i produktionen, produktutveckling samt forskning och utveckling. Investeringarna bör kunna vara i form av hårdvara, konsultinsats eller anställning av expertkunskap. Avskrivningslånen bör vara räntefria och amorteringsfria första året. Företagen ansöker om eftergift av godkända investeringar. Godkända investeringar måste tas i anspråk . Uppburet lån som inte använts för avskrivningsberättigade investeringar skall återbetalas eller räntas och amorteras på marknadsmässiga villkor. Administrativt bör lånen handläggas så att erfarenheterna från hanteringen av äldrestödet kan tas till vara. Därigenom bör en smidig övergång till den nya stödformen kunna ske. En utvärdering av det nya stödsystemet bör ske . Avskrivningslånen med ovan redovisade utformning skulle enligt vår mening kunna bli en för tekoindustrin offensiv industripolitisk åtgärd och en stimulans till framtidsinriktade investeringar. Avskrivningslånen skulle därmed kunna medverka till att svensk tekoindustri uppnår en bättre konkurrenskraft gentemot utlandet och därmed få möjligheter att återta marknadsandelar. har svensk tekoindustri av den svenska marknaden. För varje procent som denna marknadsandel kan ökas får 700800 personer nya arbeten. Tillväxten kommer i första hand att ske i småföretag. Särskilt inom konfektionsindustrin är det de små familjeföretagen som med sin flexibilitet kan stärka sin konkurrenskraft. En tillväxt i tekoindustrin skulle även få betydande positiva effekter för orter som är utsatta för en betydande avfolkning. En expansiv tekoindustri skulle leda till bättre regional balans. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna att ramen för det framtida tekostödet skall bibehållas på nuvarande nivå under minst den kommande treårsperioden, 2. att beslutar att ansluta sig till de riktlinjer för tekostödet som redovisats i motionen och hos regeringen begära förslag, senast i samband med kompletteringspropositionen, att ett nytt stödsystem för tekonäringen utformas i enlighet med de riktlinjer som redovisats i motionen. P.-O. () () () () 1985/86 N313