mot · G902A457 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86: A457 (vpk) En utvecklingsplan för Folkmängden i har länge legat på drygt 294000 personer. Från de stabila åren visar första en vikande tendens. har folkmängden minskat med 4900 personer. Den negativa utvecklingen har uppenbart ett samband med de förändringar av regional- och arbetsmarknadspolitiken som följde med det socialdemokratiska regeringsövertagandet samt den mer långsiktigt ökande arbetslösheten i . Från har den öppet redovisade arbetslösheten ökat eller 3500 fler arbetslösa. Under den förra lågkonjunkturen 1980-1982 var som mest 10000 länsbor arbetslösa, 1986 väntas inleda en ny period av hög arbetslöshet. Om inga förändringar av regional- och arbetsmarknadspolitiken genomförs kommer länets arbetslöshet att öka och befolkningstalet att sjunka dramatiskt . Av länets ungdomar mellan är eller över 3 000 unga registrerade som arbetslösa eller sysselsatta med beredskapsarbeten eller AMS-kurser. Bara två län har högre ungdomsarbetslöshet. Den nuvarande regeringens recept mot ungdomsarbetslösheten heter flyttningsbidrag. beräknas 2000 ungdomar mellan att lämna länet. På lång sikt blir en sådan ungdomsexport förödande för utvecklingen i som då successivt förvandlas till att bli en hemvist för åldringar. Få kvinnor i avlönat arbete 1 är förvärvsfrekvensen för kvinnor låg, endast har i procent ett lägre antal kvinnor i avlönat arbete. Skulle länet uppnå en förvärvsfrekvens motsvarande frekvensen i skulle det behövas 15000 nya arbetstillfällen för kvinnor i . Kvinnornas möjligheter att hävda sin rätt till självständig försörjning blir därmed ytterst begränsade. förtidspensioneras över 1 000 länsbor. Totalt är av länsbefolkningen förtidspensionärer. borgs län statistiken. Åtskilliga, säkert de flesta, får förtidspensionen på Mot. 1985/86 grund av de skador de ådragit sig i ett hårt arbetsliv. neras ändå av arbetsmarknadsskäl. När de ofta tunga jobben försvinner eller om man inte längre orkar med finns det inga alternativ. Den osmidiga arbetsmarknaden och få jobb i allmänhet tvingar fram pensionen . Svensk arbetslöshetsstatistik är i en internationell jämförelse kraftigt missvisande. I redovisas för arbetslösheten till 6053 personer eller 4,. Om man därtill lägger personer sysselsatta genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder, förtidspensionerade av arbetsmarknadsskäl och kvinnor som önskar arbete men inte finner det lönt att söka arbete finner vi att den verkliga arbetslösheten i är omkring 30 000 personer, eller av den arbetsföra befolkningen. Social utslagning med svåra konsekvenser Det kan konstateras att arbetslösheten leder till ökade risker för social utslagning, ökade missbruksproblem, ökad risk för allvarlig kroppslig sjukdom, psykisk ohälsa och ökad självmordsfrekvens. Självmordsfrekvensen är hög i t. ex. och , båda kommuner hårt drabbade av arbetslöshet. fanns 40 konstaterade självmordsfall i kommun. Det är inte svårt att sätta arbetslösheten och därmed följande personliga problem i samband med åtskilliga av dessa fall. Arbetslösheten är vårt samhälles största ekonomiska belastning. Direkta utbetalningar, ökat tryck på t. ex. sjukvård och uteblivna skatteinkomster visar vid en grov uppskattning att arbetslösheten kostar samhället 2000 milj. kr. Ett samhälleligt sparprogram med ett verkligt innehåll måste inriktas på åtgärder mot arbetslösheten. Det är i detta sammanhang naturligt att fråga sig varför just vårt län sammantaget toppar arbetslöshetsstatistiken. Förklaringen är främst ekonomisk-politisk. läns arbetsmarknad är helt dominerad av privata storbolag som , , Marma, , Stora m.fl. Tillsammans har dessa privatkapitalistiska storbolag skapat mest ensidiga arbetsmarknad. Initiativ har förkvävts i sann monopolistisk anda. De som hävdat tesen att det som är bra för storfinansen är bra för borde stämmas till eftertanke. Kolonial utsugning Mot- 1985/86 kan förhållandena i jämställas med vad som drabbar de fattiga länderna i tredje världen. Länets naturrikedomar exploateras utan att vinsterna kommer länet till godo i form av högre förädlingsgrad av länets naturrikedomar. är stor exportör av skogsråvara och halvförädlade produkter samt elenergi. Förmögenheterna borde samlas och komma länet till godo i form av nya jobb i ny produktion. Den verkliga utvecklingen går i motsatt riktning. Storbolagens investeringar i syftar enbart till rationaliseringar inom den nuvarande verksamheten. Resultatet blir färre jobb. Merparten av bolagsvinsterna lämnar länet och även landet. Den socialdemokratiska regeringen möter arbetslösheten i på ett för dem traditionellt sätt. Flyttlassen rullar igen. är det särskilt ungdomarna som tvingas till en ofta ofrivillig flyttning från länet. Detta är mycket kortsiktig arbetsmarknadspolitik som leder till. större problem än vad den eventuellt kan lösa . Den ökade satsningen på flyttlasspolitiken har följts upp med motsvarande nedskärningar inom regionalpolitiken. En rad konkurser bland mindre företag i länet har till stor del kunnat undvikas genom en mer offensiv samhällelig näringspolitik. Varje förlorat arbetstillfälle orsakat av en otillräcklig regionalpolitik är en samhällsekonomisk förlust ojämförligt mycket större än vad regeringen sparat genom nedskärningar av regionalpolitiken. Den socialdemokratiska politiken gentemot och andra län med höga arbetslöshetstal driver på en negativ utveckling. är detta förödande för samhällsekonomin, särskilt i de direkt drabbade länen. Genom att försvåra överlevnadsmöjligheterna för mindre företagsamhet och driva ungdomarna till storstadsområdena utarmas vårt och andra län med likartade problem. Resultatet blir stagnation och utarmning på alla områden, problemen skjuts och växer alltmer. En ny politik kräver grundläggande förändringar av den ekonomiska politiken. Den kapitalöverföring från det offentliga och enskilda, ekonomiskt svaga till det privata kapitalet och enskilda rika måste stoppas. Strömmen av kapital måste vändas för att samhället skall få möjlighet att genom 3 politiska beslut vrida utvecklingen rätt. Det krävs alltså rejäla tag mot den Mot. 1985/86 ekonomiska överklass som utgör ett direkt hot mot välfärden. Vpk kräver en ny regionalpolitik vars främsta innehåll utgörs av samhälleliga styrmedel när det gäller industrietableringar. Samhället måste med lagligt stöd ha möjlighet att direkt påverka de stora bolagens investeringsplaner så att en rimlig del av dessa kommer regioner med hög arbetslöshet till godo i form av nya jobb. Vpk kräver också att det regionalpolitiska stödets ekonomiska innehåll räknas upp och att de arbetslöshetsdrabbade länen får egna investeringsmedel genom länsvisa investeringsfonder. Vad som åstadkommits i detta avseende är klart otillräckligt. Löntagarfonder med regionalpolitiskt ansvar De s. k. löntagarfonder som inrättades 1984 måste få en regionalpolitisk roll. Nya direktiv för fonderna måste innebära att nordfonden skall ha ett ansvar gentemot den region som står för fondens kapitaltillförsel. Dagens situation där kommuner och företag i via norrfonden överför kapital till företag i är en utmaning mot och den ursprungliga löntagarfondstanken. En regionalpolitisk uppgift för norrfonden skulle innebära ett gott stöd för industriell utveckling i och i övriga Norlandslän. Socialdemokratisk industripolitik kan sammanfattas i ordet anpassning. Anpassning till kapitalets krav på snabba klipp och vinstmaximering. Vpk kräver en annan inriktning av samhällets industripolitik, vi kräver produktion efter behov, resurshushållning och hög förädling av naturtillgångarna. Genom en planerad utbyggnad av industri med syfte att tillfredsställa nationella och regionala behov skulle fler jobb skapas inom de flesta industrigrenar i . En fortsatt utbyggnad av den offentliga sektorn, vård, omsorg, skola och service är nödvändig för en positiv ekonomisk och social utveckling. Den svångrem som lagts på kommuner och landsting motverkar tillväxt inom andra sektorer, t. ex. industri och handel. Vpk ser den offentliga sektorns verksamhet som i huvudsak en positiv och stabiliserande kraft inom den ekonomisk-politiska helheten. Vpk kräver därför t. ex. ökade insatser inom sjukvården, bättre service till de äldre, fler lärare i skolan och en fullt utbyggd barnomsorg. Fortsatt och ökat byggande var byggandet av främst bostäder en motor i den ekonomiska utvecklingen. avstannar nyproduktionen av bostäder alltmer. Trots detta finns stora behov av insatser inom byggsektorn. Vpk kräver därför ett fortsatt och utbyggt ROT-program som även omfattar offentliga byggnader och kommunens VA-system som uppvisar stora brister. En sådan satsning ger stora framtida samhällsekonomiska vinster samt nya order och därmed fler jobb i industrin. Utbildning bot mot avveckling Det moderna samhället kräver en allt högre utbildningsnivå hos befolkningen. Regioner utan möjlighet till kontinuerlig utbyggnad av den högre utbildningen kommer obevekligt att hamna på efterkälken. /är en viktig resurs i . Den kunskap som finns samlad och förmedlas vid högskolan måste förstärkas så att skolan kan spela en alltmer aktiv roll i länets utveckling. Konkret föreslår vpk en utbildningslinje för träteknik och träkemi att förläggas till . Därmed kan högskolan samverka med det industriella utvecklingscentrum inom bl. a. träkemin som vpk tidigare föreslagit att förläggas till . Dessutom bör den datatekniska utbildningen byggas ut för att möta dagens och framtidens krav inom detta område. Sprid den nya tekniken Utvecklingen inom elektronikbranschen visar en oroande koncentration till vissa storstadsområden. De satsningar som genomförts lokalt har visat sig otillräckliga för att få en jämn spridning av aktivitet inom elektronikbranschen. Det behövs ett nationellt program för att sprida kunskap, utveckling och produktion inom detta område. De lokala initiativ som tagits i bl. a. skulle därmed få ett nödvändigt stöd för verkliga framsteg inom branschen. Den förestående kärnkraftsavvecklingen kräver en långtgående nationell energiplanering för att försörjningen på detta område skall kunna fortlöpa utan onödiga störningar. I finns goda möjligheter till en ökande energiproduktion: effektivisering av befintlig vattenkraft, ökat uttag av bioenergi, flis, torv, energiskog och fortsatt satsning på förnybara energikällor som vind och sol. En nationell energiplan inför kärnkraftsavvecklingen skulle vara ett verksamt bidrag till en positiv utveckling i . ingår i två områden som drabbats av hög arbetslöshet och utflyttning. och kommuner tillhör 5 1985/86 A457 Bergslagsområdet där stålindustrins strukturrationalisering slagit ut tusen- Mot. Tillgänglig statistik visar att just och A457 drabbats hårdast i Bergslagsområdet. Samhälleliga åtgärder inom detta område bör därför koncentreras till dessa två orter. är dessutom landets mesta skogslän - länet och dess invånare är mest av alla beroende av skogsindustrin för sin försörjning. Skogslänen har som bekant den högsta arbetslösheten och befolkningsminskningen och är hårdast drabbat. Jämfört med andra regioner eller län har satts på undantag när det gäller ersättning för förlorade arbetstillfällen. Få eller inga åtgärder har vidtagits för nya arbetstillfällen i . Det är därför nödvändigt att länet nu ställs i centrum för en framtida regionalpolitisk satsning. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om en utvecklingsplan för .