mot · G902346 · 1986-03-25 00:00:00 — Motion till 1985/86:346 () Invandrarpolitiken (prop. 1985/86:98) De mål som antog 1975 gällde invandrar- och minoritetspolitiken. Kds anser att målen också i fortsättningen skall benämnas så. Det vore olyckligt om man skulle skilja målen för invandrarpolitiken från minoritetspolitiken. Dagens invandrare kommer delvis att vara morgondagens minoriteter. Solidariteten mellan invandrarna, majoritetsbefolkningen och de äldre minoriteterna stärks av en sådan formulering av målen som visar att invandrarna inte är en grupp åtskild från andra invånare i landet. I regeringens proposition föreslås en ändrad tolkning av valfrihetsmålet. Så här avslutas avsnittet i propositionen: Jag anser emellertid att begreppet bör tolkas så att det innefattar respekt för den enskildes identitet och integritet samt möjlighet att utveckla det egna kulturarvet inom ramen för de grundläggande normer som i det svenska samhället gäller för mänsklig samlevnad. Målet valfrihet kan i det här sammanhanget tolkas på två olika sätt: Den enskildes och minoritetens rätt att utforma liv, gemenskapsformer osv. i enlighet med sina egna grundvärderingar, seder och bruk. Enligt kds mening kan man inte uppställa andra krav på invandrare i det här sammanhanget än att de följer den svenska lagen. Om man begär att invandrarna dessutom skall följa de normer som i den svenska samhället gäller för mänsklig samlevnad innebär det ju ett större krav än på övriga invånare i landet. Ingen kan kräva att en svensk medborgare lever i enlighet med en oskriven lag. Formuleringen strider därför mot jämlikhetsmålet. Dessutom är möjligheten att arbeta för att förändra normer och lagstiftning en del av demokratins väsen. Om vi krävde av invandrarna att de skulle hålla sig till allmänt accepterade normer, skulle det innebära en patriarkalisk syn på dem som samhällsmedlemmar. Majoritetsgruppens medlemmar skulle ha rätten att ha och kräva andra normer än de allmänt accepterade, medan invandrarna inte skulle ha denna rätt. Formuleringen strider enligt kds mening också mot om de mänskliga rättigheterna där föräldrarna tillförsäkras rätten att välja en uppfostran och en undervisning för sina barn som står i överensstämmelse med den egna filosofiska eller religiösa grundsynen. Samhällets åtgärder till stöd för invandrarnas och minoriteternas val , landstingen och kommunerna fattar i olika sammanhang Mot. 1985/86:346 beslut om t. ex. ekonomiskt stöd till invandrar- och minoritetsorganisationer. Den skrivning regeringen föreslår innebär betydande möjlighet till glidningar för den som skall ge stöd åt organisationerna. Man kan med allmänna formuleringar säga att en viss organisation inte omfattar de grundläggande värderingar om vilka det råder enighet i och av detta skäl avslå stöd åt organisationen. Detta innebär en allvarlig rättsosäkerhet för invandrarna. Om man anser att valfriheten skall gälla snävare än inom lagens råmärken, så måste man för varje ändamål klart definiera vilka normer som skall gälla. Annars kan den av regeringen föreslagna formuleringen leda till ett betydande godtycke vid t. ex. behandlingen av ärenden inom olika anslagsbeviljande myndigheter. Det råder troligen inte ens bland ledamöter enighet om vilka grundläggande normer som i det svenska samhället gäller för mänsklig samlevnad. Kds har i en motion framfört krav på en starkare ställning i för finska språket. a. föreslås att kommunerna vid en viss minimiandel finskspråkiga invånare (eller ett visst minimiantal finskspråkiga barn ) skall vara skyldiga att inrätta en sverigefinsk skola (eller en sverigefinsk utbildningslinje inom ). Kds anser därför att man beträffande den sverigefinska befolkningen skall ha möjlighet till frivillig språkregistrering. Det är svårt att förstå synpunkten att språkregistrering skulle innebära en integritetskränkande åtgärd - i synnerhet om den är frivillig. Uppfattningen innebär ju att man anser att människor skulle behöva skämmas för sitt modersmål i ett land där det vid sidan av svenska talats flera andra språk under århundraden. Om man av dessa skäl avstår från införande av frivillig språkregistrering, kan det tolkas som en eftergift för en fördomsfull syn på språkgrupperna i det svenska samhället. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att de föreslagna målsättningarna skall benämnas målsättningar för invandrar- och minoritetspolitiken, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som ovan anförts angående formuleringen av valfrihetsmålet, 3. att beslutar att möjlighet till frivillig registrering av modersmålet skall införas i folkbokföringen beträffande den finskspråkiga befolkningen.