mot · G902Bo221 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Bo221 m. fl. (m) Anslag under huvudtitel, m. m. Regeringen har i budgetproposition 1985/86:100 bil. 13, föreslagit att skall anvisa medel till ett flertal olika ändamål inom område. Vår bostadspolitiska grundsyn framgår av vår partimotion 1985/86: Bo402. Byggande och investeringar i bostäder och lokaler är en verksamhet som måste ses på relativt lång sikt. I budgetsammanhang har detta inneburit att man inom verksamhetsområde i många fall har tillämpat en budgetteknik med beslutsramar som sedan med automatik ger en efterföljande anslagsbelastning. Detta gäller t. ex. bidrag till förbättring av boendemiljön och stödet till allmänna samlingslokaler. Den tillämpade budgettekniken med beslutsramar innebär i regel att endast mindre eller inga besparingar alls kan göras på statsbudgeten med omedelbar verkan. Den tidsförskjutning som vanligtvis föreligger mellan beslut och utbetalning av medel medför i normalfallet att slopade beslutsramar får effekt på motsvarande anslag först efterföljande budgetår. Moderata samlingspartiet har under ett flertal år föreslagit besparingar på detta område. Hade våra förslag bifallits hade statens utgifter på bostadssektorn varit ca lägre. Ett antal anslag föreslås i budgetpropositionen kunna ökas av sysselsättningsskäl. Detta bör enligt vår mening inte ske. Vi motsätter oss att bostadspolitiken skall styras av sysselsättningsläget. Regeringen bör i vanlig ordning förelägga sina förslag. Därigenom ges möjlighet att pröva det sakliga behovet. Utredningar m. m. (A 2) Under detta anslag finansieras bl. a. den särskilda ungdomsboendedelegation som regeringen tillsatte 1985. Då denna delegation inte fyller någon funktion bör den avskaffas. Anslaget A 2 Utredningar m. m. kan då minskas med 1 milj. kr till . Länsbostadsnämnderna (B 2) Under detta anslag tänker sig regeringen att länsbostadsnämnderna skall finansieras av bl. a. ökade administrationsavgifter och höjda aviseringsavgifter. 1 1985/86. Administrationsavgifterna beräknar regeringen skall öka med 5 milj. kr vilket är en ökning . I propositionen anges bara summan utan någon som helst redogörelse för hur den har beräknats eller vilka effekter höjningen får. Att höja skatter och avgifter utan att ta reda på vilka konsekvenserna blir har varit vanligt inom område. Vi kan inte ta ställning till ökningen av adminstrationsavgifterna på grundval av propositionen och avvisar därför detta förslag. I propositionen föreslås dessutom att staten återigen skall öka aviseringsavgifterna för utsändandet av räkningar. I princip bör kostnader för denna hantering täckas av låntagarnas räntebetalningar. Aviseringsavgifterna skall enligt vår mening inte ökas. Regeringens förslag måste därför avslås. Vissa lån till bostadsbyggande (B 3) Vi föreslår i vår partimotion 1985/86:Bo402 ett upphävande av ett flertal regleringsmekanismer inom bostadslånesystemet. Krav på standard och utformning driver upp kostnaderna för bostadsbyggandet. Bostadslånesystemet bör kunna schabloniseras vilket innebär mindre byråkrati och lägre kostnader. Detta i sin tur innebär möjligheter att skära ned kostnaderna för såväl länsbostadsnämnder som bostadsstyrelse. Den startade bostadsbankens verksamhet kan då också avvecklas varvid en överföring av bostadslånegivningen kan ske till ordinarie kreditmarknaden. Vi föreslår att förvärvslån, reparationslån, särskilda lokallån, hyresförlustgarantilån samt miljölån avskaffas fr. o. m. . Den totala spareffekten av våra förslag torde uppgå till 10 milj. kr, varför 100 milj. kr bör anvisas under anslaget B 3. Räntebidrag (B 4) Det nuvarande bostadsfinansieringsssystemet visar på stora brister och problem. Vid hög räntenivå blir subventionerna orimligt stora, vilket visat sig , då statens kostnader för räntebidragen ökat från 1,4 miljarder till nästa budgetår. Orättvisan mellan dem som har fått statliga lån med räntebidrag och dem som har finansierat sin bostad utan statens medverkan är uppenbar. Detta har fått till följd att det i stort sett inte byggs några bostäder utan statligt stöd. Moderata samlingspartiet har under en följd av år föreslagit ändringar i nuvarande räntebidragssystem med sikte på en avveckling av systemet. Först nu börjar övriga partier, utom vpk, inse de stora problem som råder. I budgetpropositionen föreslår regeringen en extra upptrappning av de garanterade räntorna för vissa årgångar hus. Som anförts i motion 1985/86: Bo402 av m.fl., är detta enbart en tillfällig åtgärd, som inte leder till en avveckling av systemet. Vi moderater har presenterat ett genomarbetat förslag till avtrappning av de garanterade räntorna för flerfamiljshus med en tiondel . Hade våra förslag bifallits, skulle statens kostnader för räntebidrag ha varit någon miljard lägre än vad som är fallet. Eftersom vi vill avveckla fastighetsskatten bortfaller de kompensatoriska sänkningarna av den garanterade räntan som är kopplade till fastighetsskatten. Detta medför att vi rent tekniskt beräknar vårt förslag om upptrappning av den garanterade räntan från den gamla nivån på 3,. För nyproducerade och ombyggda hyres- och bostadsrättshus uppräknas den garanterade räntan med en tiondel . För nya och ombyggda hus görs alltså höjningen från en garanterad ränta på 3,, vilket innebär följande ingångsräntesatser för hus som byggs resp. år. För äldre årgångar beräknas en ingående garanterad ränta . Höjningen med en tiondel görs av husets ålder eller ombyggnadsår t. o. m. Detta sker med utgångspunkt i en garanterad ränta på 3,under byggnadsåret. Fr. o. m. 1986 höjs den garanterade räntan med en tiondel såsom för nya hus. För beståndet av ägda småhus föreslås ingen förändring. Småhusens kapitalkostnader subventioneras , beroende på att den garanterade räntan första året startar på 5,och uppräkningstakten är . Däremot bör ingångsräntan för nyproduktion höjas i takt med uppräkningstakten för denna upplåtelseform, dvs. hus som byggs erhåller en ingångsränta på 6,osv. Ett litet antal årgångar flerfamiljshus drabbas särskilt av vårt förslag. För att förhindra alltför stora boendekostnadsökningar i det enskilda fallet föreslår vi därför införandet av en spärregel. Denna innebär att de berörda fastighetsägarna, till följd av förändringarna i räntebidragssystemet, får höja hyran med maximalt /m2. Detta betyder att hyreshöjningen på grund av vårt förslag för en trerummare kan uppgå till högst /månad. För bostadsrätter föreslår vi en motsvarande spärregel. För dessa innebär vårt förslag att upptrappningen av den garanterade räntan begränsas till maximalt /m2. För ett par årgångar bostadsrätter kommer denna regel att vara betydelsefull, då höjningen eljest skulle bli betydligt större. Den besparing som uppnås genom ovanstående förslag inkl. avdrag för spärregeln beräknas uppgå till ca . Effekterna av ränteupptrappningen uppvägs av våra förslag till skattesänkningar, bl. a. avskaffande av den nya fastighetsskatten och sänkta marginalskatter samt högre grundavdrag vid den kommunala beskattningen för barnfamiljerna. Vårt förslag innebär att subventioneringen av hyres- och bostadsrättshusens kapitalkostnad i nuvarande ränteläge begränsas till av husens livslängd mot nuvarande . Med hänsyn till att vi föreslår att fastighetsskatten skall avskaffas påverkas räntebidragen till den del som tillkommit för sänkning av den garanterade räntan på grund av fastighetsskatten. För nästa budgetår uppgår kostnaden för staten till 1 580 milj. kr i detta avseende. Motsvarande besparing sker när fastighetsskatten avvecklas fr. o. m. . Den produktionsanpassade belåningen som innebär att låne- och räntebidragsgivningen bygger på den faktiska byggkostnaden i stället för på ett schablonsystem leder till ett sämre kostnadsmedvetande hos byggherrar. Enligt vår uppfattning måste lånesystemet stimulera till rationellt byggande och återhållsamhet med kostnader. Vi föreslår därför att det nuvarande systemet med PK-belåning avskaffas. Detta skall inte behöva leda till ökade boendekostnader, eftersom effektivare produktion och ändrade byggnormer kan kompensera effekterna av den föreslagna förändringen. Till detta kommer att ett attraktivt bosparande, som föreslås i partimotion från moderata samlingspartiet 1985/86:Bo402, väsentligt kan hjälpa upp finansieringen av egna insatser till bostäder med såväl äganderätt som bostadsrätt. Besparingen till följd av att den produktionskostnadsanpassade belåningen upphör beräknas uppgå till 100 milj. kr. för nästa budgetår. Under anslaget B 4 finns en anslagspost avseende ersättning till kommuner för förvaltningsförluster uppgående till 160 milj. kr. Vi föreslår att denna bidragsgivning upphör . Vidare föreslår vi att bidrag till hyresrabatter upphör fr. o. m. nästa budgetår. Besparingen blir 150 milj. kr. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en engångsupptrappning av den garanterade räntan i hus byggda tidigare än 1979. Engångsupptrappningen av räntenivån sker till synes slumpvis och utan förvarning. Denna ryckighet i de ekonomiska förutsättningarna är olycklig. De boende vet inte år vilken kapitalkostnad de har att räkna med. Vi avvisar regeringens förslag till engångsupptrappning av de garanterade räntorna. Detta minskar vår besparing på räntebidragen med ca 600 milj. kr. Så länge räntebidrag utgår bör reglerna för att erhålla dessa förenklas. De kan preciseras i någon form av schablon för lägenhet och yta och med en omräkningsfaktor för lägenhetsstorlek. Räntebidragen kan utgå med samma belopp såväl för bostadsrätt som för allmännyttiga och enskilda företag. Genom att schablonisera reglerna för räntesubventionerna möjliggörs ett borttagande av kostnadstaket, eftersom låneunderlaget ej längre utgör underlag för subventionens storlek. För småhus bör en maximering vid 120 m: införas. Det finns däremot inte anledning till någon begränsning av den totala bostadsytan för att erhålla räntebidrag. På detta sätt kan räntebidragen frigöras från lånet. Fastighetsägaren har då möjlighet att på kreditmarknaden skaffa sig erforderliga lån. Såväl banker som andra kreditinstitut är regelmässigt positiva till att finansiera bostadsbyggande. Några praktiska problem innebär därför inte den föreslagna ordningen. De nu föreslagna åtgärderna kommer att ställa stora krav på länsbostadsnämnderna att förkorta sina handläggningstider. Med hänsyn till för enklingen genom schabloniseringen och det minskade antal ärenden som kan förväntas skall en snabbare och effektivare handläggning vara möjlig. Krav bör kunna ställas på att medlen utbetalas inom en väsentligt än . Denna möjlighet ökar ytterligare när bottenlåneinstituten även får administrera nuvarande statliga bostadslån Under anslaget B 4 föreslår bostadsministern vissa administrativa förenklingar som ligger i linje med vad vi framfört. Sålunda föreslås avskaffandet av köpeskillingskontroll av småhus, borttagandet av krav på lägsta godtagbara standard vid bostadslånegivning, ändrade grunder för s. k. ingångsvärdesbelåning och minskat krav på insyn i bostadsrättsföreningar. Likaså skall en översyn av bostadslånereglerna göras. Allt detta är bra och överensstämmer med vad vi moderater föreslagit. Detta och mycket mera i den vägen borde således redan ha genomförts. Den sammanlagda besparingen under B 4 uppgår med våra förslag till sammanlagt 2065 milj. kr. för /87. Besparingen består av: ändring av räntesubventionssystemet 1400 milj. kr. minus regeringens besparing 600 milj. kr., netto 800 milj. kr. Kompensationen för fastighetsskatten 855 milj. kr. Slopandet av PK-belåningen 100 milj. kr. Slopandet av bidrag till förvaltningsförluster 160 milj. kr samt slopandet av bidrag till hyresrabatter 150 milj. kr. Med hänsyn till vad ovan anförts föreslår vi att till Räntebidrag m. m. för /87 anvisas ett förslagsanslag av , ett i förhållande till regeringens förslag minskat anslag om . Åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter (B 5) Bostadsministern föreslår att bidragsgivningen under detta anslag läggs samman med bidragsgivningen till förbättring av boendemiljön. Stödet bör, heter det i budgetpropositionen,liksom de nuvarande boendemiljöbidragen avse åtgärder i områden med flerbostadshus. Bidragsgivningen bör dock i fortsättningen vara begränsad till de allmännyttiga bostadföretagen. Huruvida denna nya inriktning är ett led i socialdemokraternas systematiska favorisering av de kommunala bostadsföretagen, eller grundar sig på uppfattningen att problem med outhyrda lägenheter och dålig boendemiljö endast återfinns inom det offentliga ägda bostadsbeståndet framgår inte av propositionen. Vi moderater har hävdat att alla bostadsföretag, även kommunalägda, själva måste ta det fulla ansvaret för sin verksamhet. Vi underkänner den underliggande tanken att när ett företag har problem skall staten gå in med bidrag för att avhjälpa dessa. Om en satsning på boendemiljön är motiverad för att öka en bostadsfastighets attraktionsvärde och därmed möjliggöra uthyrning av lägenheterna är den också företagsekonomiskt lönsam. Då kommer den också till stånd utan statliga bidrag. Mot denna bakgrund bör förslaget om en bidragsram på . för /87 avvisas. Tilläggslån till ombyggnad av vissa bostadshus m. m. (B 6) Från detta anslag utbetalas lån enligt bestämmelserna i förordningen om tilläggslån för ombyggnad av bostadshus m. m. samt enligt bestämmelserna i kungörelsen om tilläggslån till kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Enligt länsbostadsnämndernas bedömning åtgår av lånesumman till grundförstärkning, till reparationsåtgärder samt till ändrad lägenhetssammansättning vad gäller tilläggslån för ombyggnad. Enligt vår uppfattning skall fastigheternas lägenhetssammansättning baseras på konsumenternas efterfrågan och inte på de fastighetsekonomiska konsekvenserna av vissa stödformer. Vi föreslår därför att lånemöjligheten för ändrad lägenhetssammansättning avskaffas fr. o. m. . I vissa delar av vårt land är behovet av lån till grundförstärkningsåtgärder mycket stort. Detta är förhållandet i bl. a. och . Med hänvisning till det stora behovet samt angelägenheten av att vidmakthålla och vårda kulturellt värdefull bebyggelse föreslås att den ram som frigörs genom att lånemöjligheten för ändrad lägenhetssammansättning slopas får utnyttjas för lån till grundförstärkning. föreslår att ramen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse fastställs till 150 milj. kr. för kommande budgetår samt att ramen för ökas med 50 milj. kr. Bostadsministern föreslår, med hänvisning till det statsfinansiella läget, en kraftig prutning och att ramen fastställs till 30 milj. kr. för och till 60 milj. kr. för /87. Det är bra att bostadsministern är oroad över det statsfinansiella läget. Det finns, vilket framgår av denna motion, emellertid en rad andra låneoch bidragsformer inom område där besparingar kan motiveras även av andra skäl. Vad gäller kulturhistoriskt värdefull bebyggelse är sakläget det att mycket värdefulla byggnader förfaller och kanske aldrig kan återställas på grund av uteblivna tilläggslån. Dessa lån är dess värre oftast en förutsättning för upprustning. Enbart i fanns inneliggande ansökningar som överskrider tilldelad ram. Mot denna bakgrund och eftersom en ramvidgning endast medför en i det närmaste försumbar framtida ökning av anslaget för räntebidrag, föreslås en ram på 50 milj. kr. för och 100 milj. kr. för /87. Bostadsbidrag (B 7) Moderata samlingspartiet har i en partimotion till årets riksdag närmare utvecklat sin syn på familjepolitikens utformning och inriktning. I den motionen och även i andra sammanhang har vi fört fram förslag om en genomgripande reformering av inkomstbeskattningen som bl. a. innebär att vi föreslagit att grundavdrag med . per hemmavarande barn skall införas vid den kommunala beskattningen. Avdragsrätten skall också omfatta hemmavarande barn mellan som går i gymnasieskola och uppbär studiestöd. Dessutom bör erinras om att bostadskommittén snart kommer att lägga fram sitt betänkande. Där finns förslag om hur bostadsbidragen bör utformas. Vid överväganden med anledning av detta förslag utgår vi från att bostadsbidragssystemet ändras så att de besvärande marginaleffekter som finns i systemet undanröjs. Vi avvisar därför regeringens förslag till höjning av bostadsbidragen. Detta innebär en besparing med 250 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. Här återfinns en rad olika stöd- och bidragsformer, vars syfte regeringen uppger vara att förbättra bostäderna, deras tillgänglighet och boendeservicen. Det kan inte råda några delade meningar om önskvärdheten i att bostäderna och bostadsområdena får höjd standard och bättre tillgänglighet. I vår motion 1984/85:3002 sade vi: Att gamla, långvarigt sjuka och handikappade skall få sådan hjälp att de kan bo kvar i sina egna bostäder är Att kommunen bör ha huvudmannaskapet för såväl äldrevården som äldreboendet är närmast en självklarhet. Ett sådant huvudmannaskap skall inte göras innehållslöst genom att staten genom statsbidrag styr vilken boende- och vårdform som blir ekonomiskt möjlig att genomföra. Vi ifrågasätter om det är staten som med selektiva stödformer skall ställa betydande belopp till förfogande för denna typ av verksamhet. De enskilda bostadsföretagen måste ha det avgörande ansvaret. Hissbidraget är så konstruerat att det endast kan erhållas om kommunen söker bidraget, vilket kan leda till att kommunerna styr bidragen till vissa bostadsföretag. För att återställa en handikappanpassad bostad till normal bostad föreslår regeringen att ett bidrag utgår. Vi finner det märkligt att statsbidrag skall behöva utgå både till att göra en bostad handikappanpassad och till att göra den icke handikappanpassad i ett senare skede. Det är inte bara ur saklig bostadspolitisk synvinkel vi vill avvisa delar av anslagssummorna; det är också ur statsfinansiell synvinkel viktigt att besparingar görs. Mot denna bakgrund föreslår vi att hissbidraget slopas. Även bidraget till tillgänglighetsfrämjande åtgärder på kvartersmark och bidraget till boendeservice bör slopas. Teknikutveckling och hissinstallationer är en angelägen verksamhet. Medel för detta bör dock inte anvisas här. I stället bör eventuellt medelsbehov täckas genom omprioriteringar under anslaget B 12 Byggnadsforskning. Under B 8 föreslår vi således ett anslag på 225 milj. kr. för /87, vilket innebär en besparing på 104 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Stödet till allmänna samlingslokaler (B 10, B 11) Det generösa stödet till byggandet och underhållet av allmänna samlingslokaler har utgått i form av lån och bidrag för nybyggnad, ombyggnad eller köp av byggnader samt till inventarier. Anskaffandet och upprustningen av allmänna samlingslokaler har, mycket på grund av det statliga stödet, haft hög prioritet ute i kommunerna. Det kan ifrågasättas om inte ambitionerna varit alltför höga, då det visat sig att lokalerna utnyttjas dåligt. Möjligheterna för föreningar och stiftelser att klara de ökade driftkostnaderna minskar i takt med stigande kostnader för uppvärmning och tillsyn. Detta har i sin tur lett till att kommunerna i allt större utsträckning fått ta över ansvaret för samlingslokalerna. Ett samarbete mellan bl. a. föreningar och stiftelser bör eftersträvas i syfte att öka användningen av befintliga lokaler, varigenom nyinvesteringar kan undvikas. I nuvarande situation med en tämligen god tillgång på välutrustade samlingslokaler och en hårt ansträngd offentlig ekonomi föreslår vi att stödet till allmänna samlingslokaler avskaffas fr. o. m. . Moderata samlingspartiet har under en följd av år föreslagit att det statliga stödet till allmänna samlingslokaler skall avvecklas. Som ett led i denna avveckling har vi också regelmässigt föreslagit att ramarna för samlingslokalstödet skall slopas. Härigenom skulle också anslaget kunna minskas under efterföljande budgetår för att helt tas bort så snart som tidigare gjorda utfästelser har infriats. De av moderata samlingspartiet i motioner framlagda förslagen har avvisats av en majoritet i , som i stället har anvisat nya ramar ramar som i sin tur gett upphov till nya anslagsbehov. Den tillämpade budgettekniken innebär i detta fall att endast mindre besparingar eller, som när det gäller lån till allmänna samlingslokaler, inga besparingar alls kan göras på anslagen. Trots att vi föreslagit en avveckling av samlingslokalstödet tvingas vi alltså acceptera att betydande medel måste anslås för att tidigare av riksdagsmajoriteten utställda löften skall kunna uppfyllas. Ett bifall till våra tidigare framlagda förslag om en avveckling av stödet skulle däremot ha inneburit att också de nu aktuella anslagen skulle ha varit helt obehövliga. Den av oss eftersträvade och av statsfinansiella skäl helt nödvändiga besparingen skulle därmed ha uppnåtts. En avveckling av samlingslokalstödet fr. o. m. innebär dock att anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler m. m. kan minskas med sammanlagt 21 milj. kr. redan för /87. Av denna besparing faller 8 milj. kr. på upprustningsbidragen, 4,2 milj. kr. på energisparbidragen till vissa lokaler m. m., 6 milj. kr. på bidragen för handikappanpassning av samlingslokaler och 2,8 milj. kr. på en avveckling av stödet till riksorganisationerna för samlingslokaler. Byggnadsforskning (B 12) Byggnadsforskningen har i en betydande omfattning. Den är också till största delen fristående från den forskning som sker vid universitet och högskolor. Denna sektorisering måste brytas och byggforskningen alltmera integreras i högskolornas ordinarie forskningsverksamhet. Då ökar förutsättningarna att inom högskolans samlade forskningsprogram väga byggforskningen mot annan forskning. Rationaliserings- och effektivitetsvinster kan då göras. Redan nu måste, av statsfinansiella skäl, en sträng prioritering ske i syfte att bringa ner anslagens storlek. Likaså bör branschen ta ett större ansvar. Även om har beslutat om anslagsramar och därmed i viss utsträckning låst verksamheten även bortom aktuellt budgetår kan utan påtagliga olägenheter neddragningar av anslagsnivån göras /87. Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslår vi att anslaget under B 12 1986/87 minskas till 122 milj. kr., ett i förhållande till regeringens förslag minskat anslag med 40 milj. kr. Då vi i kommittémotion 1985/86:Bo410 föreslagit en förändrad organisation av byggnadsforskningen avslår vi regeringens förslag till ramsättning förbudgetåren 1986/87, 1987/88 och 1988/89. Lån till experimentbyggande (B 13) Experimentbyggandet får via anslag över statsbudgeten ett icke obetydligt stöd, och för /87 föreslår regeringen ett reservationsanslag på 37 milj. kr. De reserverade medlen uppgår till drygt 24 milj. kr. Med hänvisning till reservationens storlek och nödvändigheten att göra besparingar i statens utgifter föreslår vi en besparing på 10 milj. kr. vilket innebär att under B 13 skall ett reservationsanslag på 27 milj. kr. anvisas för /87. För att inte låsa verksamheten på en för hög nivå föreslår vi att ramarna /87, 1987/88 och 1988/89 skall fastställas till 20 milj. kr., 10 milj. kr. resp. 5 milj. kr. : Utrustning (B 16) Eftersom vi anser att byggforskningen bör få en annan inriktning och organisation bör icke anslaget om 1 milj. kr. till utrustning till beviljas. Bidrag till energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. (B 17) Under en följd av år har staten anslagit avsevärda belopp till energibesparande åtgärder. Statens åtaganden är nu på väg att trappas ner. Enligt vår mening bör det inte beviljas ytterligare bidrag efter . Många investeringar har kommit till stånd just på grund av det ekonomiska stöd som utgått, men åtskilliga åtgärder skulle ha vidtagits även utan bidrag. Hade moderata samlingspartiets sparförslag tidigare bifallits hade stora belopp kunnat sparas i statens budget utan att för den skull energisparåtgärderna uteblivit. Regeringen anslår den symboliska summan . De reserverade medlen uppgår till inte mindre än 282 milj. kr. Bostadsministern beräknar att under /87 kommer 180 milj. kr. beräknas då 77 milj. kr.