ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Fi216 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi216 m. fl. (m) Frisläppande av investeringsfonder i Skattemässiga avsättningar och frisläppande av investeringsfonder har tillhört den konjunkturutjämnande medelsarsenalen . Utvecklingen av den svenska ekonomin med betydande strukturproblem har minskat investeringsfondernas effektivitet vad gäller konjunkturutjämning. Investeringsfonderna bör däremot i dagens situation utgöra ett bra verktyg, när det gäller att vända en negativ regional obalans på grund av branschstrukturförändringar. sviktande konkurrenskraft har blivit alltmer märkbar . En väg att få i gång den industriella utveckling och förnyelse som behövs är att generellt frisläppa investeringsfondsmedel för investeringar i i enlighet med de bestämmelser som återfinns i lagen (1979:609) om allmän investeringsfond. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om ett generellt frisläppande av investeringsfonder för investeringar i och län. () Per Stenmarck (m)
mot · G902Fi217 · 1986-01-27 00:00:00 — har i tidigare ekonomiska motioner föreslagit att regeringen bort utnyttja de goda konjunkturåren till större besparingar än som skett för att därigenom skapa ett utrymme för en aktiv sysselsättningspolitik i nästa lågkonjunktur. Med hänsyn dels till den avmattning av den svenska konjunkturen som allmänt förväntas 1986, dels till de besparingar regeringen föreslår i årets budget har vi nu stannat för ett budgetalternativ som sammantaget innebär i bestående budgetpåverkan under /87. Därutöver föreslår vi engångsåtgärder i form av försäljning av statliga företag (3,) och minskning av statens lånestock inom bostadssektorn (). Sammantaget medför detta för /87 en sänkning av budgetunderskottet till ca . Våra förslag innebär en bestående minskning av det underliggande budgetunderskottet med räknat på helårseffekt (se s. 21-22). FÖRÄNDRINGAR AV STATENS BUDGETSALDO. 1985/86 FÖRSLAG JÄMFÖRT MED REGERINGENS Fi217 (Plus innebär försvagning, minus förstärkning av budget) Ökade utgifter Helår Budgetår Norrlandsstöd m. m. Diverse mindre utgiftsökn. Förmög., arv, gåva Fastighetsskatt (slopas 1/1 -87) Nej till arb. Schablonavdrag 1 000: Lokaliseringslån flyttas ut på AMS (sammanlagt) Egenavg., a-kassa Bidrag till kommunala gator m. m. för borttagen kom. Fotnot: I vår energimotion föreslås en successiv uppbyggnad av en energiutvecklingsfond , vilken finansieras genom höjd avgift på kärnkraftsel. Intäkten per budgetår blir . SAMMANFATTNING AV BUDGETFÖRSLAG (Plus innebär försvagning, minus förstärkning av budgeten) Ökade utgifter + 5 165 +4 290 Skatter och avgifter + 3 491 625 Besparingar -10 790 -8 875 Summa bestående budgetpåverkan 2 134 5 210 ca - 3 500 ca - 7 000 ca -15 700 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa länder och länderområden Mot. 1Q84 1Q8S lQXft Fi217 De sju stora länderna Konsumentprisernas utveckling i vissa länder och länderområden Sept 1984 Sept 1985 De sju stora länderna 1985/86 Fi217 Import av varor och tjänster -5,2 -7,4 -3,8 Export av varor och tjänster därav: inhemsk slutlig efterfrågan inhemsk efterfrågan, totalt -6,1 -9,6 -7,5 Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster 1 Inkl. statliga resp. kommunala affärsverk och företag. 2 Siffrorna för lagerinvestering anger förändring i procent av föregående års BNP. Källor: och . Centralbankernas diskonto enligt uppgift från Tabell 5 Staten . Utgifter exkl. utlåning och kursförluster Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen, 2. att godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som förordas i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att regional balans bör vara ett av de övergripande målen för den ekonomiska politiken, [4. att beslutar upphäva lagen om statlig fastighetsskatt samt vidta de följdändringar i andra författningar som detta föranleder,1] 5. att beslutar avslå regeringens förslag om bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av kommunala företagsbeskattningen. . Åsling (c) () (c) () P.-O. () 11985/86:SK 317
mot · G902Fi220 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi220 m. fl. Noll-direktiven för utredningar på handikappområdet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:So245 föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om avskaffande av noll-direktiven för utredningar på handikappområdet. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G902Fi221 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi221 () Omedelbar återbetalning av exportdepositioner för skogsprodukter Regeringens skatte- och avgiftsbeläggning på det svenska näringslivet förekommer i flera former. En av dessa former är exportdepositioner för skogsprodukter. Avgiften fungerar som en branschskatt. Lagen om exportdepositioner infördes . Deponerade belopp betalas tillbaka eller den tidigare dag som regeringen föreskriver. På deponerat belopp löper ränta för inbetalningen till dess beloppet betalas tillbaka. Ränteutbetalning sker i samband med återbetalning av det deponerade beloppet. fanns inbetalat till genom exportdepositioner från skogsindustrin. Regeringens motiv till införande av denna branschskatt torde vara att tillfälligt utnyttja en högkonjunktur för att finansiera delar av budgetunderskottet med billiga pengar från skogsindustrin. Den lönsamhet som rådde inom branschen när lagen om exportdepositioner infördes är nu brant nedåtgående. Med en sjunkande lönsamhet har uppstått likviditetsproblem, vilket tvingat företag ut på lånemarknaden - en lånemarknad med betydligt högre räntor än de som betalar för depositionerna. Skogsindustrin är en av våra konjunkturkänsligaste exportindustrier med snabba förändringar av lönsamheten. Det var därför ett olyckligt ingrepp av regeringen att i en kortvarig högkonjunktur införa en branschskatt. Med tanke på konjunkturläget och branschens uppkomna problem är det nödvändigt att regeringen frisläpper exportdepositionerna för skogsprodukter. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna att exportdepositionerna för skogsprodukter skall återbetalas.
mot · G902Fi222 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Fi222 De belopp som kommer att inflyta till förnyelsefonderna kommer att bli högst betydande. har siffran 8 miljarder nämnts. har betydande svårigheter att meningsfullt använda medlen i sina förnyelsefonder till utbildning, utveckling och forskning. I sådana fall borde dispens kunna ges av länets skattemyndighet att - efter samråd med och samtycke från de fackliga organisationerna i företaget - i stället använda medlen till investering i maskiner eller till ombyggnadsarbeten i lokalerna. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till att ett dispensförfarande införs, innebärande att företag som ej kan finna meningsfylld användning för förnyelsefond inom utbildning och forskning i stället, med samtycke av i företaget verksamma fackliga organisationer, kan få använda hela eller delar av beloppet till investeringar i maskiner eller till ombyggnadsarbeten av lokaler.
mot · G902Fi301 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi301 m. fl. (s) Skatteutjämningsbidrag till och kommuner Enligt regeringens budgetproposition förväntas kommunerna erhålla en mycket god ekonomi som en följd bl. a. av de snabba lönestegringarna . Mot bakgrund härav anser regeringen det inte rimligt att kommunerna skall kunna förbättra sin ekonomi ytterligare som statens skulder ökar. Statens bidrag till kommunerna föreslås därför dras ner genom att de s. k. specialdestinerade överföringarna till kommuner och landsting minskas med 1987. a. föreslås en sänkning av statsbidragen till lärarlöner samt neddragning av statsbidragen till vägar och kollektivtrafik. Därest till fullo anammar de av regeringen framlagda förslagen om nedskärningar av de nämnda specialdestinerade medlen, kommer dessa nedskärningar för kommunerna i ett glesbygdslän som att medföra svåra ekonomiska konsekvenser. Ett län som utgör en fjärdedel av yta, men endast har av befolkning. Länets låga befolkningstäthet har till följd att elevantalet per lärare är lägre än i övriga landet. Med de nu föreslagna minskade statsbidragen till lärarlönerna ökar också kostnaderna räknat per elev mer än i landet i övrigt. På grund av länets struktur kommer också de kommunala kostnaderna för såväl vägar som för kollektivtrafiken att öka i sådan omfattning att länets kommuner och landsting icke mäktar med att bibehålla nivån på övrig service utan kraftiga skatte- och avgiftshöjningar. Regeringen har för avsikt att återkomma med ett förslag till reviderat skatteutjämningssystem. Som grund för detta kommande förslag ligger det betänkande som skatteutjämningskommittén har framlagt. I detta betänkande framhåller kommittén att skatteutjämningssystemets huvudsyfte är att utjämna skillnaderna i kommunernas resp. landstingens ekonomiska förutsättningar att tillhandahålla likvärdig service. Kommittén har också utifrån detta framlagt konkreta förslag till skattekraftsgarantier för kommunerna. Med den nu framlagda propositionen kommer kostnadsläget för länets kommuner och landsting, vilka ej får kompensera detta med skattehöjningar, att påverkas genom kraftiga ökningar. Regeringen har dock för avsikt att till kommuner som har en besvärlig ekonomisk situation ge stöd genom en höjning av de extra skatteutjämningsbidragen. Enligt vårt förmenande bör regeringen i den kommande propositionen om reviderat skatteutjämningssystem liksom vid fördelning av de extra skatteut- 1 1 1985/86.3 sami. Nr Fi301 -308 jämningsbidragen beakta läns kommuners och landstings Mot. 1985/86 speciella situation. Med vad som ovan sagts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om ekonomin för och kommuner. () ()
mot · G902Fi304 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi304 och () Kommunernas ekonomi I regeringens budgetproposition konstateras att kommunernas ekonomi har utvecklats positivt. Många kommuner har betydande överskott och en mycket god likviditet. Mot denna bakgrund har regeringen föreslagit att statens bidrag till kommunerna skall minskas. Man har därvid använt sig av tekniken att minska på de specialdestinerade statsbidragen framför allt till skolan. Minskningen är lagd så att den inte i första hand drabbar undervisningen. Kommunerna tvingas att svara för en större andel av lärarlönerna och i stället lägga ut eventuella besparingsåtgärder inom andra verksamheter eller på de rent kommunala kostnaderna för skolan. Den använda tekniken - att minska statsbidraget drabbar kommunerna på olika sätt. I storstadsområden finns förhållandevis många barn, och ofta många invandrarbarn. Därför måste kommuner ha en högre lärartäthet, som andelen barn i befolkningen är hög. Det kan också noteras att kommuner med en omfattande grundutbildning för vuxna drabbas oproportionerligt hårt. Det är ofta kommuner med många invandrare med kort utbildning. I är det just de kommuner som ställde upp och byggde mycket under det s. k. miljonprogrammet som tillhör landets allra sämst ställda i ekonomiskt avseende och där de många barnen och invandrarna finns. Staten och kommunerna har ett delat ansvar för skolan. Staten har åtagit sig att svara för kostnaderna för bl. a. lärarlöner. Det kombineras med en stark styrning av hur resurserna skall användas. Kommunerna förbinder sig dels att svara för vissa andra kostnader, dels att använda de statliga medlen i enlighet med reglerna. Ett fortsatt krympande ekonomiskt engagemang från statens sida i skolan kan inte genomföras utan konsekvenser både för verksamheten och för dess styrning. Regeringen har för avsikt att återkomma med ett förslag till reviderat skatteutjämningssystem. Som grund för detta förslag ligger skatteutjämningskommitténs betänkande. I betänkandet framhåller kommittén att skatteutjämningssystemets huvudsyfte är att utjämna skillnaderna i kommunernas ekonomiska förutsättningar och tillhandahålla likvärdig service. Regeringen bör i den kommande propositionen om reviderat skatteutjämningssystem beakta de alldeles speciella problem som drabbar kommuner med många barn i skolåldern. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder som tar hänsyn till olikheterna mellan kommunerna vad gäller t. ex. befolkningssammansättning och ekonomi.
mot · G902Fi305 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi305 m. fl. (m) Fördelningen av vinsterna från vattenkraftsanläggningar har i de norrländska vattendragen byggts ett stort antal kraftverk och regleringsdammar. Under projekterings- och anläggningstiden har befolkning och företrädare för län, landsting och kommuner i berörda områden haft fullgod anledning att i kalkylerna räkna med framtida skatt från dessa kraftverk och dammar. Om ortsbefolkningen hade kunnat förutse att kommunalskattedelen från kraftverk och dammar skulle indras till staten hade säkerligen hårdare krav ställts för att medge det strömmande vattnets utnyttjande till elektrisk energi. Erkännas bör att kraftverksbyggnationerna medfört viss temporär sysselsättning till ortens folk, men långsiktigt är dock de negativa effekterna i berörd bygd mycket stora. Milsvida områden har blivit överdämda. Skogsbruket har försvårats. Fisket har försämrats. Bestående men har också drabbat rennäringen. Om i en bygd tillskapas nya industrier så tillkommer flera bestående arbetstillfällen. Så är det inte där vattenkraftsutbyggnader sker. I detta fall innebär förändringarna i miljön att bygden tappar sysselsättning när byggnationerna är gjorda. Därför drabbas kraftverksbygdemas befolkning extra hårt av kommunalskatteomläggningen till staten. Vissa kommuner har drabbats särskilt hårt av de ändrade skattereglerna. Tveklöst är att elektrisk energi genom vattenkraft är för förbrukarna och hela svenska samhället en billig och ren energi. Därtill ger vattenkraften staten mycket stora inkomster i olika former. Om viljan finns är det möjligt att forma regler som ger kommuner med anläggningar för produktion av vattenkraft del av statens stora inkomster av vattenelkraft. Det är inte rimligt att glest befolkade kommuner, som avstått stora värden till hela fördel, skall stå med mössan i hand för att möjligen få ett statsbidrag! Den ekonomiska osäkerheten medför också att all framtidsplanering såväl av myndigheter som av enskilda i berörda bygder försvåras - allt till men för utveckling och kommunalt kostnadsmedvetande. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att en snabb utredning bör ske i syfte att ge berörda kommuner en skälig Mot. del av de vinster som vattenkraftsanläggningarna ger. () () () () ()
mot · G902Fi306 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi306 m. fl. (m) Kommunalt skattestopp Med anledning av vad sorn sägs i motion 1985/86:Sk279 av () m. fl. att beslutar anta nedanstående Förslag till Lag om begränsning i kommuns och landstingskommuns rätt att ta ut skatt m. m. Härigenom föreskrivs följande: Vid fastställande av skattesats får kommun eller landstingskommun ej överskrida den skattesats som kommunen eller landstingskommunen har bestämt för . Om särskilda förhållanden i kommun eller landstingskommun påkallar det, får regeringen efter ansökan bevilja undantag från vad som sägs under 1 §. Ansökan inges till året före det år ansökan avser. Högre skattesats än vad som är medgivet enligt 1 § får ej tillämpas vid debitering av kommunalskatt eller landstingsskatt enligt uppbördslagen (1953:272) eller vid utbetalning av sådan skatt för något av dessa år enligt lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt m.m., om ej regeringen har beviljat undantag enligt 2 §. land (m) () () ()
mot · G902Fi308 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi308 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Sk350 hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av reglerna för skatteutjämning enligt vad som anförs i motionen.
mot · G902Fi401 · 1986-01-15 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi401 () Folk- och bostadsräkningen Det är förödande för människors tilltro till myndigheter, när man skriver en sak och gör en annan. Vi måste kunna och våga tro på det som myndigheterna informerar oss om. Står det att uppgifter är skyddade och inte lämnas ut till någon, måste jag kunna tro på det. Säger man att uppgifter som behövs för forskning exempelvis kring folkhälsan eller sådana uppgifter som inte direkt kan kopplas samman med dig kan lämnas ut tidigare skall jag inte efter folk- och bostadsräkningens slut få reda på via massmedia, att skattemyndigheterna fått tillgång till uppgifterna och använder dem för att upptäcka fusk med skatt och bidrag. Informaion som går ut till allmänheten får inte utelämna eller med finstilt text anmäla vad som står i lagen. 1. att som sin mening ger regeringen till känna att i kommande folk- och bostadsräkning bör skilja på uppgiftsinsamlingen till statistik från insamling till folkbokföringen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att innehållet i lagen om folk- och bostadsräkningen bör lämnas ut på ett sådant sätt, att uppgiftslämnaren inte måste läsa det finstilta för att få information om viktiga delar av lagtexten. 1985/86 Fi401411
mot · G902Fi403 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi403 m. fl. (fp, m, c) Myndigheters insamlande av uppgifter 1982 tillkom förordningen (SFS 1982:668) angående samrådsskyldighet för myndighet med företrädare för uppgiftslämnarna innan beslut om nya blanketter eller förändring av gamla tas. Trots detta fortsätter uppgiftslämnandet att öka. Detta beror på att myndigheterna använt sina ramlagar till att begära in mer uppgifter än vad de behöver. För landets många småföretagare betyder detta en ytterligare tung uppgiftsbörda. Enda möjligheten att skydda företagen mot en ökad myndighetsiver att samla in uppgifter är egentligen att den lag eller den förordning som ger myndigheter rätt att samla in uppgifter specificeras så att det klart framgår vilka uppgifter som får resp. inte får hämtas in. Framför allt inom området för tillsyn och kontroll är detta nödvändigt. Samrådsskyldigheten har utan visat sig otillräcklig när det gäller att ifrågasätta ett behov där lagtexten säger att för tillsynen enligt denna lag äger myndigheten inhämta de uppgifter den behöver. Om lagtexten i stället innehöll en uppräkning över vad som i detalj får samlas in skulle det i den ovan nämnda förordningen angivna samrådet bli riktigt meningsfullt. Genom en sådan åtgärd skulle på ett helt annat sätt än kunna kontrollera myndigheternas krav på statistik. Denna kontroll skulle också ge möjlighet till reaktioner vid olika former av samköming av dataregister. Sambearbetningar av företagsdata som är oskäliga bör också regleras i lag förslagsvis i den samrådsförfattning som redan finns. Utgångspunkten bör vara att företagens uppgifter är privata och inte statens generella egendom. Mot denna bakgrund bör den lag eller de förordningar som ger myndighet rätt att samla in uppgifter specificeras så att det klart framgår vilka uppgifter som får resp. inte får samlas in. Visst kan uppgiftsbehovet variera med förändringar i vår omvärld men med största sannolikhet inte i större takt än att de lagändringar som kan behövas också kan prövas i . Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående en precisering i lagar och förordningar av Mot. 1985/86 de uppgifter myndigheter har rätt att samla in.
mot · G902Fi404 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi404 m. fl. (m) partisympatiundersökningar I delprogrammet Befolkning och hushåll föreslår regeringen i enlighet med SCB:s anslagsframställning ett anslag på . under /87 för två partisympatiundersökningar. Förslaget innebär en minskning med . i jämförelse med innevarande budgetårs anslag och inte , som felaktigt uppges i SCB:s anslagsframställning. Moderata samlingspartiet anser att SCB:s partisympatiundersökningar är onödiga. genomför opinions- och partisympatiundersökningar. Dessa fyller de krav som kan ställas på nödvändig information om opinionsutvecklingen i landet. Kostnaderna för dessa opinions- och partisympatiundersökningar belastar dessutom inte statsbudgeten, varför vi anser att SCB:s undersökningar inte bör genomföras med anslag från statsbudgeten. Mot den bakgrunden föreslår vi att anslaget under B 6. Befolkning och hushåll i bil. 15 till budgetpropositionen minskas med . Med hänvisning till ovanstående hemställs att under anslaget B 6. : Statistik, register och prognoser anslår . () () () land (m) () () () ()
mot · G902Fi405 · 1986-01-24 00:00:00 — m. fl. (vpk) ADB-stöd inom den offentliga sektorn Den offentliga sektorn präglas av besparingskraven. När förvaltningsanslagen krymper eller stagnerar skär myndighetscheferna överallt där möjligheter yppar sig. kommunisterna är inte principiella motståndare till sparsamhet inom byråkratin - tvärtom har partiet långa traditioner som bekämpare av det slöseri som onekligen förekommer. Men de urskillningslösa sparkraven som fordrar likmässiga nedskärningar, oavsett vilka myndigheter det rör sig om, är ett lika stort hot mot den gemensamma sektorns effektivitet som något slöseri. Besparingarna lägger hämsko på fantasi och utveckling inom myndigheter och förvaltning. Detta är särskilt påtagligt när det gäller användningen av datorstöd och annan ny teknik. Med nuvarande regler styrs införandet av ADB av hårda lönsamhetskrav. För att finansiera inköp av datorkraft skall myndigheterna göra besparingar inom andra delar av sin förvaltning, dvs. normalt genom att dra in tjänster. Följden av dessa hårda besparingskrav är att ADB-stöd i regel oftast utnyttjas för rationaliseringsändamål och för arbetskraftsintensiva rutiner, men sällan för att höja kvaliteten på förvaltningens tjänster till medborgarna. Därigenom hamnar den offentliga sektorn på efterkälken när det gäller användningen av och kunskapen om ny teknik. I längden kan besparingarna straffa sig själva: förvaltningen måste köpa tjänster från konsult- och servicebyråer, som i längden kan ställa sig dyrare än om den byggt upp en egen kompetens. Men snålheten drabbar också den svenska mjukvaruindustrin som går miste om den viktiga stimulans en mångskiftande offentlig datoranvändning skulle kunna innebära. Och hårdast drabbas personalen och medborgarna, när våra gemensamma angelägenheter inte ges tillfälle att dra nytta av den teknikutveckling, som äger rum inom andra delar av samhället. För att vända denna utveckling bör ett anslag inrättas för utveckling av ADB-stöd inom den offentliga sektorn. Syftet skall vara att med ADB-stöd höja kvaliteten på den offentliga sektorns tjänster. Anslaget skall kunna användas för forskning och utveckling i offentliga institutioners regi, för inköp av materiel samt för inrättande av tjänster för detta utvecklingsarbete. Vid anslagsfördelningen bör förtur ges dels åt projekt som syftar till att göra information inom olika områden tillgänglig för stora grupper av medborgare, dels åt projekt som bedrivs inom förvaltning i skogs- och andra glesbygdslän där utvecklingsarbetet kan väntas tillföra den lokala miljön och 1985/86 Fi405 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utveckling av ADB-stöd inom den offentliga sektorn. näringslivet ökade kunskaper om den nya tekniken. Anslaget kunde lämpligen förvaltas av en nämnd knuten till statskontoret, där företrädare för de fackliga organisationerna, forskningen och statskontoret självt ingår. (vpk) (vpk)
mot · G902Fi406 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi406 och () Den kommunala upphandlingen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:K611 hemställer vi 1. att hos regeringen anhåller om förslag till lagreglering av den kommunala upphandlingen i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om privatiseringar och avmonopoliseringar inom den kommunala sektorn.