mot · G902So478 · 1986-01-27 00:00:00 — och andre vice talman Tobak orsakar fler dödsfall och mer lidande bland vuxna än något annat gift i världen, skriver den oberoende amerikanska organisationen . Den största orsaken till för tidiga dödsfall bland vuxna 1985 var inte svälten i , krig eller terroristdåd - utan det var cigarettrökning! Den uppskattas orsaka ca 2,5 miljoner människors död. Även i vårt land orsakar rökningen stora skador. Vid har man gjort en studie som säger att tvingades sjukvården i sluten sjukhusvård till en kostnad av 550 milj. kr. på grund av tobaksrökning. Under förtidspensionerades 1 000 personer på grund av tobaksskador. Studien uppger att det betyder 5 500 förlorade arbetsår. Produktionsbortfallet för döda och förtidspensionerade till följd av tobaksrökning uppgick till . Kunskapen om tobakens skadliga inverkan är betydligt bättre än . Sjuttiotalets kunskapsnivå låg till grund för flertalet av de samhällsåtgärder som finns på tobaksområdet (lagen om varningstext och innehållsdeklaration, lag om begränsning av tobaksreklam). har dock kunskapen ökat betydligt och delvis fått nya dimensioner, särskilt vad gäller den passiva rökningens skadliga inverkan. Att så skett beror till stor del på domen i försäkringsöverdomstolen om den passiva rökningen. Domstolen slog ju fast att skador av passiv rökning är att anse som arbetsskador under vissa betingelser. Detta måste leda till nya och förstärkta åtgärder när det gäller den passiva rökningen. säger i sitt betänkande (SOU 1984:67): Det behövs en genomgripande attitydförändring till rökningen som samhällsproblem och det behövs en uttalad viljeinriktning, inte minst från politiker och beslutsfattare på olika nivåer, mot ett slutligt mål. Den statliga tobakskommittén formulerade i sitt slutbetänkande (SOU 1981:18) sitt mål till - att tobaksbruket minskar till en nivå som ligger så nära ett totalt avskaffande som det är praktiskt möjligt, - att inställningen till tobaksbruket förändras så, att det inte ökar sedan denna nivå uppnåtts. 1985/86 So478479 Från de rökvaneundersökningar som genomförts bland ungdomar och vuxna vet vi att andelen rökare i befolkningen minskat betydligt. Den mest märkbara och kontinuerliga nedgången återfinns bland ungdomar och män. Vad gäller kvinnorna kan vi glädjande nog konstatera att det i de yngre åldersgrupperna skett en betydande minskning (dagligrökare , ). Detta är en återspegling av det faktum att andelen rökdebutanter bland ungdomar, såväl pojkar som flickor, sjunkit drastiskt . Däremot är förändringarna för de övriga kvinnorna mindre påtagliga. Ingen minskning kan konstateras för kvinnor . På lång sikt kommer det också att vara andelen rökdebutanter som blir avgörande för den fortsatta minskningen. Av detta kan vi dra slutsatsen att den långsiktiga betydelsen av olika informationsinsatser och andra åtgärder till stor del avgörs av hur väl de nått fram bland barn och ungdomar. En första enkel åtgärd för att höja temperaturen i tobaksfrågan skulle kunna vara att i policyuttalanden o.d. etablera en särskild tobakspolitik som begrepp. Man kan då också diskutera att fastställa särskilda mål för denna politik. Sådana mål har föreslagits av tobakskommittén (SOU 1981:18) men skulle också kunna fås genom nedbrytning till nationell nivå av de mål som fastställts inom WHO:s program Hälsa 2000. Fastställanden av sådana mål skulle underlätta för och andra instanser att bedöma t. ex. om gjorda insatser är tillräckliga eller måste förstärkas i olika avseenden. Erfarenheter från främst men också andra länder tyder på att prispolitiken är det mest effektiva enskilda instrumentet för att minska tobakskonsumtionen. Det viktigaste härvidlag är att tobaksvarornas relativa pris inte får sjunka, eftersom detta snabbt medför ökad konsumtion. Någon risk bör inte föreligga i efter den hälsopolitiska propositionens stadfästande av den praxis för prispolitiken som etablerats . Det kan dock konstateras att cigarettpriset relativt sett är lägre än och att de svenska priserna ter sig som mycket låga vid en nordisk jämförelse. Detta innebär problem för främst norsk tobakspolitik på grund av omfattande gränshandel. Det torde finnas utrymme för en höjning av den relativa prisnivån på tobaksvaror utan att detta ens vid en betydande konsumtionsminskning behöver medföra något inkomstbortfall för statskassan: bör prispolitiken användas mer aktivt än . Som en markering av att arbetet mot tobaksskadorna nu går in i en ny, mer aktiv fas, bör en kraftig prishöjning företas omgående. Den bör föra de svenska cigarettpri serna väsentligt närmare prisnivån i och återställa relativa svenska prisnivå. Från hälsosynpunkt är det därutöver angeläget att dels företa en ännu kraftigare prishöjning på röktobak för att motverka ökad övergång till hemrullade cigaretter, där produktkontrollen är ännu sämre än för fabrikstillverkade, dels komma till rätta med de lockpriser, limprabatter som florerar, och som stimulerar till större inköp per köptillfälle, vilket i sin tur kan bidra till ökad konsumtion. Vetskapen om den passiva rökningens skadeverkningar borde innebära att alla offentliga lokaler skulle vara rökfria. Det förslaget framförde också tobakskommittén men det har inte resulterat i något lagförslag. De allmänna råd som finns bör utvärderas för att klarlägga om eventuellt förstärkta insatser som t. ex. lagstiftning behövs. Några tillämpningsföreskrifter som gäller passiv rökning i arbetsmiljön har heller inte utfärdats av arbetarskyddsstyrelsen. Detta är desto mer anmärkningsvärt när man känner till de kombinationseffekter som består i att en rökare i sitt arbete handskas med asbest, kadmium, kolmonoxid och en rad andra skadliga ämnen. Arbetarskyddsstyrelsen bör därför få i uppdrag att utfärda föreskrifter om arbetstagares rätt till rökfri arbetsmiljö. Barn är särskilt utsatta vid passiv rökning. Skadeverkningarna på och barn är förbisedda. Ju omognare en individ är desto större blir skaderiskerna vid alla miljögifter. Fostrets utveckling hämmas och dödligheten före, under och efter förlossningen ökar kraftigt. Likaså ökar infektionsrisken kraftigt, framför allt . Flera och svårare infektioner uppstår som kräver mera sjukhusvård. Det borde därför vara självklart med rökfri miljö inom barnomsorgen men så är tyvärr ej alltid fallet. En intensifierad informationsverksamhet bör bedrivas med syfte att uppskjuta eller helst förhindra tobaksdebuten. Den pågående verksamheten som syftar till att skapa fler rökfria miljöer är ett viktigt komplement till en satsning på debutförebyggande åtgärder. tidigare förslag om att finansiera ökad informationsverksamhet genom att införa en särskild hälsovårdsavgift om per försålt cigarettpaket bör ännu inte avföras ur diskussionen. Förutom de direkta ekonomiska effekterna skulle införandet av en sådan avgift kunna ha en informerande och opinionsbildande verkan. Hälsofrågor i radio/TV föreslog att "som sin åsikt bör uttala att folkhälsofrågor principiellt har mycket stor vikt lika väl som samhälls- och kulturfrågor samt att strävanden att främja en god hälsa för alla måste anses 1* 1985/86.3 sami. vara ett led i programföretagens verksamhet i allmänhetens tjänst. har föreslagit att och tillsammans undersöker förutsättningarna dels att berörda myndigheter i ökad omfattning får utnyttja radio-TV för hälsoupplysning av den typ som ges i Anslagstavlan, dels att tar initiativ till ökade programinsatser som kan bidra till ökat intresse och kunskaper samt förändrade attityder i fråga om hälsofrämjande levnadsvanor resp. kända hälsorisker. I propositionen inför statens förra avtal med radio-TV betonades att man i programverksamheten skulle iaktta varsamhet vid speglingen av bruket av olika gifter. Situationen är långt ifrån tillfredsställande gällande både alkohol och tobak. När det t. ex. gäller tobak så har det hänt att inte endast rökning framhålls utan även visst cigarettmärke på ett överdrivet sätt. Inför statens kommande nya avtal med bör finnas överenskommelse om att hälsoupplysande och friskvårdande program bör initieras i radio- och TV-program, som en kontinuerlig del av programutbudet. bör också ges möjligheter att informera om centrala folkhälsofrågor. Med anledning av vad som i motionen anförts hemställs [1. att hos regeringen begär förslag om kraftigt höjd skatt på tobaksvaror,1] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande skärpta bestämmelser gällande rökfria miljöer i offentliga lokaler, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande arbetstagares rätt till rökfria arbetsmiljöer, 4. att hos regeringen begär att en intensiv informationskampanj mot tobaksbruket kommer till stånd, 5. att hos regeringen begär att den föreslagna informationskampanjen finansieras med en hälsovårdsavgift på per cigarettpaket, [6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts gällande nytt avtal mellan staten och ] () () 11985/86:Sk570. 21985/86: Kr340.