mot · G902Fi207 · 1986-01-21 00:00:00 — Motion till 1985/86:Fi207 () Slopande av placeringsplikten för pensionsmedel Allt fler pensionärer - såväl ATP-pensionärer, som pensionärer i övriga fria försäkringsbolag - oroar sig för sin framtida ekonomiska situation. Pensionärer med någon pension utöver grundpensionen (folkpension och pensionstillskott) har kunnat konstatera att deras ekonomiska situation blivit alltmer försvagad på grund av skattesystemets konstruktion och den försämrade löneutvecklingen med minskande ATP-poäng . De flesta upplever emellertid det största hotet vara den alltför dåliga avkastningen på pensionsfonderna på grund av den s. k. placeringsplikten. Fr. o. m. 1984 hade alla försäkringsbolag s. k. placeringsplikt och fr. o. m. även AP-fonderna. Placeringsplikten innebär att pensionsfonderna tvingas köpa statsobligationer, som inte ger full ränta i stället för att pensionstagarnas pengar placeras på bästa sätt. () liksom sparbankssektorn, affärsbankerna och de tre AP-fondstyrelserna har hårt kritiserat placeringsplikten liksom flera av de stora fackförbunden. Resultatet av detta har endast blivit att man diskuterat en utredning om s. k. realränteskatt. En sådan skatt skulle innebära beskattning av pensionspengarna innan de utbetalas! SPP har drabbats särskilt hårt av olika beslut om placeringsplikt. beslutade t. ex. att alla obligationer som levererades till SPP efter måste komma direkt från utgivarna för att bli godkända. SPP:s köp av obligationer för 5 000 milj. kr. hos bankerna blev därvid underkänt trots att gällande regler följts vid köptillfället. Därtill krävdes att SPP skulle köpa nya obligationer för ett lika stort belopp hos utgivaren. SPP:s placeringsplikt uppgick därigenom till av den samlade kapitalökningen - att jämföra med ursprungligen påbjudna . Sammanlagt kostade placeringsplikten genom bestämmelserna och det retroaktiva påbudet SPP:s försäkringstagare nära 600 milj. kr. SPP-pensionärer - liksom övriga pensionärer - har all anledning att protestera mot att deras pensionspengar inte tillåts bli placerade på för dem förmånligaste sätt, dvs. till högsta ränta. Allt fler ser med oro på de blivande pensionärernas situation. Hur många av dagens aktiva får den pensionsstandard genom ATP, som de en gång utlovats? Hur kommer pensionerna att utvecklas för dem som helt eller delvis förlitat sig till andra pensionssystem, när pengarna inte får placeras på Mot. förmånligaste sätt utan används till att subventionera statens räntekost- Fi207 Att regeringen känner oro för pensionssystemets framtida utveckling torde framgå av att den s. k. pensionsberedningen tillsatts. Det är emellertid djupt oroande, att denna utredning med förtur skall överväga om nuvarande regler för en rörlig pensionsålder är tillfredsställande och pröva frågan om ett system med frivilliga avgångar från arbetsmarknaden före den ordinarie pensionsåldern (prop. 1985/86:100, bil. Den allt överväldigande frågan är ju hur allt fler pensionärer inom en relativt snar framtid skall få de pensioner, som de räknat med och betalat dryga avgifter till - i regel genom att avstå från löneutrymme - i en situation med mångårig negativ löneutveckling. En första förutsättning härför är att pensionsmedlen åtminstone får förvaltas på bästa sätt, dvs. placeras till förmånligaste räntor. Med stöd av det ovan sagda hemställer undertecknad att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att trygga de framtida pensionerna genom borttagande av den s. k. placeringsplikten.