ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G902Sk274 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86: Sk274 () Beskattningen av tävlingsvinster Tävlingsvinster är inkomstskattepliktiga för vinnaren under inkomstslaget tjänst enligt 31 § kommunalskattelagen om vinsten utgår i pengar eller på annat sätt och om den kan anses utgöra ersättning för en utförd prestation. Om en tävlingsvinst utges i form av varor upplevs den därav följande skattebelastningen ofta som orimlig av vinnaren. En tävlingsvinst med ett värde av . ger en skatt på . Ofta är tävlingsvinsten en del i ett företags reklam för sina varor och kan därför för vinnaren ha ett lågt värde. För idrottsutövare gäller särskilda anvisningar beträffande beskattning av tävlingspriser (RSV Dt 1980:10). Vissa slag av priser är skattepliktiga till sitt fulla värde, t. ex. kontanter och presentkort, som är utbytbara mot kontanter. Varor kan dock beskattas med lägre belopp, beroende på omständigheterna. Gränsen är satt till hälften av detalj handelspriset. Detta torde i praktiken betyda att det är hälften av varuvärdet som normalt tas upp till beskattning. För att uppnå rättvisa och enhetlighet borde dessa regler ändras så att de omfattar alla tävlingsvinster. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om enhetlig behandling av tävlingsvinster.
mot · G902Sk275 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk275 () Den skattemässiga behandlingen av aviseringsavgifter och liknande kostnader Genom regeringsrättens dom RÅ 83 1:62 fastslogs att aviseringsavgifter på lån inte var att jämställa med ränta. Detta får till följd att aviseringsavgifter och expeditionsavgifter inte blir avdragsgilla om de avser lån på fastighet som redovisas enligt schablonmetod. Endast ränta är avdragsgill vid beräkning av inkomst av sådan fastighet. Skulle lånen emellertid avse en skuld som redovisas under inkomst av kapital blir expeditionsavgiften avdragsgill, eftersom man i detta inkomstslag får avdrag för förvaltningskostnader till vilka expeditionsavgift enligt regeringsrätten räknas. Ett ganska vanligt fall är att ett par makar har lån på en villafastighet som båda är betalningsskyldiga för. Om endast den ena maken är lagfaren ägare och båda har betalt lånen, skall den make som har lagfart dra av räntorna i inkomstslaget annan fastighet och den andra maken i inkomstslaget kapital. Make ett får inte dra av expeditionsavgift men väl make två. Detta måste för många te sig förbryllande. Även om det inte rör sig om stora belopp har expeditionsavgifter och liknande avgifter ökat eftersom bankerna av konkurrensskäl valt att belasta kunden med diverse avgifter i stället för att höja räntan. För att åstadkomma en likformig beskattning borde dessa avgifter behandlas som en med ränta jämställd kostnad. Bankinspektionen har i ett yttrande ansett att dessa avgifter karaktäriseras som ränta. Detta skulle medföra inte bara större rättvisa utan också en förenklad taxering. Enligt min uppfattning bör en översyn göras av lagstiftningen i denna del. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär en översyn av lagstiftningen gällande den skattemässiga behandlingen av expeditionsavgifter och liknande kostnader i enlighet med vad som anförts i motionen. 1 * 1985186.
mot · G902Sk276 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk276 () Den skattemässiga behandlingen av kursförluster på utlandslån Målsättningen för svensk skattelagstiftning är och måste vara likformighet. När det gäller kursförluster för utlandslån råder emellertid inte skattemässig likformighet. För många företag och andra medförde devalvering stora kursförluster på de utlandslån man blivit rekommenderad ta upp. Svårigheterna för låntagarna har ytterligare ökat genom att förtida återbetalning av lånen är förknippade med omfattande restriktioner. I inkomstslaget rörelse är kursförlusten avdragsgill. När det gäller andra förvärvskällor, exempelvis fastighet, är valutaförlusten däremot inte avdragsgill. Förlusten i denna förvärvskälla får inte ens beaktas som omkostnadsbelopp vid beräkning av realisationsvinst vid försäljning, detta enligt ett förhandsbesked som ligger i regeringsrätten. För den händelse kursvinster skulle uppstå skall givetvis reciprocitet i lagstiftningen gälla. Den här påtalade oformligheten i lagstiftningen kan knappast ha varit avsedd och enligt min uppfattning är en översyn påkallad. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av lagstiftningen gällande den skattemässiga behandlingen av kursförluster (kursvinster) på utlandslån.
mot · G902Sk280 · 1986-01-24 00:00:00 — Skattereduktionen för merkostnader på grund av vissa sjukdomar 1985/86 Sk280-288 För vissa grupper medicinskt handikappade, som behandlas med för sjukdomen anpassad kost, leder kosthållet till betydande merkostnader. Exempel på sjukdomsgrupper är kanske främst diabetiker, men även magoch tarmsjuka som behöver kost med reducerat fettinnehåll eller av protein. beräknar merkostnaderna för dessa grupper. Som exempel beräknas merkostnaden för diabetiker, högenergiförbrukare, vara . , för en patient med fettreducerad kost . Kompensation för dessa merkostnader kan i vissa fall medges, då det i skattelagstiftningen finns möjlighet att yrka avdrag för merkostnaderna såsom väsentligt nedsatt skatteförmåga på grund av sjukdom. De inkomstnivåer som är satta av för att avdrag skall medges är dock satta så lågt att det i praktiken knappast inte har någon effekt alls. Så är exempelvis nivån för att beräknade merkostnader skall kunna dras av för ensamstående en inkomst på maximalt . , för makar . (meddelande RSV Dt 1985:18.) Detta innebär att knappast någon heltidsarbetande kan få kompensation för sina merkostnader. Jag anser att kompensation för merkostnader för kost vid kronisk sjukdom i stället skulle knytas till ett avdrag på slutskatten, s. k. skattereduktion. Avdraget bör ske i form av ett schablonbelopp och vara lika för alla med konstaterad diabetes eller mag- och tarmsjukdom. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om merkostnader betingade av viss sjukdom. 3 sami Nr Sk280-288
mot · G902Sk281 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk281 och () Beräkningen av bostadsförmånsvärde på jordbruksfastighet Jordbrukare skattar för värdet av bostadsförmån enligt kommunalskattelagen. När 1981 utfärdade nya principer för hur bostadsförmånsvärdet skulle beräknas, fick detta orimliga konsekvenser i . I stället för att gå efter den använda bostadens yta beräknas nu skatten på varje bostadsbyggnad som jordbrukaren uppgett i fastighetstaxeringen. I finns ofta flera hus på en gård, och skattebördan blir orimlig med nuvarande regler. Det bör i stället vara så att skatt för bostadsförmån beräknas på den bostad som jordbrukaren bor i. Det blir också mer rättvist gentemot andra fastighetsägare som ju har rätt att ha flera hus utan att skatta för bostadsförmånsvärde av dessa. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i kommunallagen att jordbrukares bostadsförmånsvärde baseras på den bostadsbyggnad som jordbrukaren bor i.
mot · G902Sk284 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sk284 och () Skattereglerna för ideella organisationer Ideella föreningars arbete är en omistlig del i det svenska samhället. Nästan alla männskor i vårt land är, eller har på något sätt varit, engagerade eller berörda av ideell verksamhet. Det allra viktigaste arbetet kan nog sägas sker med och för ungdom. Det är dock många ideella föreningar som har en svår ekonomisk situation. Det kan sägas vara det genomgående stora problemet hur ekonomin skall . Särskilt gäller detta ungdomsorganisationer. Det ideella arbetet är så betydelsefullt, att det borde prioriteras mer av statsmakterna. Skattereglerna för ideella organisationer behöver därför en allmän översyn, som syftar till att förbättra skattevillkoren. har tidigare beslutat om en översyn av grunderna för beskattningen av de ideella organisationerna. Vi utgår ifrån att denna översyn verkställs. I avvaktan på resultatet från denna bör en omedelbar åtgärd vara att höja ideella föreningars grundavdrag från . till 1,5 basbelopp. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar om höjning av grundavdraget för de allmännyttiga ideella organisationerna till 1,5 basbelopp.
mot · G902Sk285 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk285 () Det extra avdraget för pensionärer med skattefri livränta m. m. Skattefria livräntor och skattefri del av exempelvis AGS-försäkring m. fl. skattefria ersättningar skall som framgår av benämningarna inte träffas av skatt. Så blir heller inte fallet om den till vilken utbetalning sker inte uppnått pensionsåldern. Genom beräkningssättet för extra avdrag för pensionärer uppstår emellertid för vissa pensionärer en indirekt skattebelastning. Denna skattebelastning torde ej vara avsedd av lagstiftaren. Den är nämligen omvänt proportionell mot pensionens storlek. Den pensionär som har så hög pension att vederbörande ej är berättigad till extra avdrag drabbas ej. För denne är livräntan som avsett skattefri. För den som är berättigad till extra avdrag uppstår en skatteeffekt. Livräntan - som för andra medborgare är skattefri - blir i praktiken beskattad. Och skattebelastningen blir vid en viss livränta högre ju lägre pension vederbörande uppbär. Detta utslag av pervers solidaritet uppstår genom att livräntan numera - så var inte fallet förr - genom datoriserade uppgifter läggs samman med pensionen vid beräkning av det extra avdraget. Någon preliminärskatt dras regelmässigt inte på dessa ersättningar. De är ju klart uttalat skattefria. Den faktiskt beskattning som här beskrivits leder alltså till att pensionärer, ofta med blygsamma pensioner och livräntor får en betydande efterskatt. Detta för den enskilde pensionären ofta dryga men för staten fullständigt betydelselösa skatteuttag bör slopas så att rättvisa åstadkommes. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till ändrad lagstiftning innebärande att skattefria livräntor och liknande skattefria inkomster inte beaktas vid beräkning av det extra avdraget för pensionärer.
mot · G902Sk286 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sk286 m. fl. (m) Skattelättnader för kulturarbetare Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Kr265 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avdragsregler för utvecklingskostnader, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avdragsrätt för lokalkostnader i egen bostad. L. () i () () () hamre (m) () ()
mot · G902Sk288 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk288 m. fl. Slopande av förmögenhetsskatt på det arbetande kapitalet i små och medelstora företag, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N267 hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag om borttagande av förmögenhetsskatten på arbetande kapital, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag om befrielse från löneavgift för . av egenföretagarnas inkomster, 3. att beslutar hos regeringen begära förslag om sänkt preliminär B-skatt till av föregående års slutliga skatt, 4. att beslutar att den tidigare möjligheten till särskild skattereduktion för mindre aktieutdelningar återinförs, 5. att beslutar att hos regeringen begära förslag om återställande av regler för arvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattning, 6. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts beträffande begränsning och koncentration av företagens uppgiftslämnande till myndigheter, 7. att beslutar att hos regeringen begära en översyn av reglerna om skyldigheten för företagsledare m. fl. i fåmansföretag att avge deklarationsblankett 10. () () . Åsling (c) (c) . () () () () () P.-O. ()
mot · G902Sk289 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk289 m. fl. Grundavdrag för barn vid den kommunala beskattningen, m. m. 1985/86 Sk289298 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:So614 hemställs 1. att hos regeringen begär skyndsamt förslag till grundavdrag för barn vid den kommunala beskattningen, 2. att hos regeringen begär utredning och förslag om avdragsrätt med ett visst, maximerat belopp för nödvändiga barntillsynskostnader, 3. att hos regeringen begär skyndsam översyn av existensminimireglerna i syfte att stärka barnfamiljernas ekonomiska ställning, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bibehållen och förbättrad avdragsrätt för underhållsskyldiga. L.Arne () i () ()
mot · G902Sk290 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk290 m. fl. Allmänna investeringsfonder för partrederier Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:T332 hemställs 1. att beslutar att partrederi i skattehänseende inte skall anses ha fast driftställe, 2. att beslutar att partrederier skall få möjlighet att göra avsättningar till allmän investeringsfond. () () () () ()
mot · G902Sk291 · 1986-01-22 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk291 i m. fl. (m) Skogsvårdsavgiften Med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Jo307 hemställs 1. att beslutar att skogsvårdsavgiften fr. o. m. skall tas ut av skogsbruksvärdet, 2. att hos regeringen begär att en arbetsgrupp tillsätts i syfte att förbereda en avveckling av skogsvårdsavgiften. L.Arne () i (m) () () () () () () () ()
mot · G902Sk292 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk292 () Uttaget från skogskonto har den enskilde skogsägaren, genom lagen om skogskonto, möjlighet att utjämna inkomsterna från skogsbruket mellan olika beskattningsår. Bestämmelserna ger den skattskyldige rätt att göra insättning på skogskonto fram till sista dag för avlämnande av allmän självdeklaration för ifrågavarande beskattningsår. Genom denna bestämmelse får skogsägaren alltså möjlighet att göra en samlad bedömning av det gångna årets ekonomiska resultat. I konsekvens med detta borde samma möjlighet beredas skogsägaren när det gäller uttag från skogskonto. Starka skäl talar alltså för att reglerna ändras så att uttag från skogskonto får ske fram till sista dag när den skattskyldige skall ha avlämnat sin deklaration för det gånga beskattningsåret. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att uttag från skogskonto för visst beskattningsår får ske på samma villkor som insättning på dylikt konto, alltså fram till den dag då den skattskyldige skall ha avlämnat sin självdeklaration .
mot · G902Sk293 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86 :Sk293 och () Avsättningen till skogskonto Skogsnäringens stora betydelse för vårt lands ekonomi framhålls från många håll. Exportinkomsterna från skogsindustrin bidrar i hög grad till att förbättra vår handelsbalans, detta inte minst därför att råvaran i skogsindustrin huvudsakligen kommer från den svenska skogen. För att skogsindustrin skall få en tillfredsställande råvarutillgång är det nödvändigt att avverkningarna hålls på en hög nivå. Inte minst bör detta vara fallet i de enskilt ägda skogarna vilka omfattar cirka hälften av den svenska skogsarealen. Avverkningarna får inte bromsas av att skogsägaren drabbas av höga marginalskatter för enskilda beskattningsår. Genom det system med skogskonton som funnits har en skogsägare möjlighet att utjämna inkomsterna från skogsbruket mellan olika beskattningsår. gäller att avsättning till skogskonto får ske med högst av likvid för avverkningsrätt och högst av likvid för leveransvirke och av värde av egna uttag. En ytterligare förbättring av reglerna för avsättning till skogskonton skulle säkerligen påtagligt stimulera de enskilda skogsägarna att öka avverkningarna och därmed förse industrin med eftertraktad råvara. Enligt vår mening är det därför motiverat att höja procentsatserna för avsättning till skogskonto till 80 resp. års taxering. bör av likvider för skog som på grund av skador måste avverkas för tidigt 100 resp. få avsättas på sådant konto. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att avsättning till skogskonto fr. o. m. taxering får ske med högst av likvid för avverkningsrätter och med högst av likvid för leveransvirke eller värde av skogsprodukter som använts i egen rörelse, 2. att beslutar att av likvid som erhållits för avverkning av skadad skog högst resp. får avsättas till skogskonto.
mot · G902Sk295 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk295 m. fl. (vpk) Skärpt beskattning av reavinst på aktier Handel med aktier är ett stående inslag i den kapitalistiska världsbilden. På börsmarknaden spekuleras i aktiekurser och värden som ofta inte har sin grund i produktion eller produktionsökningar. Aktiespekulation gynnar i första hand dem som genom denna handel försöker skapa förmögenheter på andras arbete. De som arbetar och skapar mervärdet berörs inte av kursökningarna på annat sätt än att de ofta utsätts för ägareskiften och att andra blir förmögna på deras arbete. De som gynnas är främst stora finanskapitalister. Vissa förskjutningar har kunnat skönjas. S. k. nyrika, som spekulerar i stigande aktiekurser och värdestegringar, har ökat i betydelse. Den gamla generationen som ofta leddes av industrikapitalet har fått besätta en mer undanskymd plats. Finansbolagen har ökat väsentligt och härigenom minskat industriföretagens andel. har börsvärdena ökat men inte motsvarats av produktiva investeringar i samma grad. Börsvärdeökningen har utvecklats rekordartat. Från att ha legat har börsvärdet ökat till nära , en ökning som det knappast finns motstycke till i den industrialiserade västvärlden. Beskattningen av värdestegringen på aktier är låg. Vid ett innehav av en aktie behöver av en vinstökning vid försäljning tas upp till beskattning. Detta bör ses i relation till att arbetsinkomster skall tas . av ett aktieinnehav tas vid försäljning hela eventuella vinsten upp till beskattning. Det är rimligt. Att däremot behöver tas upp till beskattning efter ett innehav av är oacceptabelt. kommunisterna föreslår att av reavinsten på aktier som innehafts skall tas upp till beskattning. Handel med s. k. sker utanför den ordinarie börshandeln. Här är det främst familjeföretag och andra som i många fall väntar på s. k. introduktion på den ordinarie börslistan. I dessa fall är beräkningsgrunderna liberalare än vad som gäller för börsaktier. De utgår från det s. k. substansvärdet i företaget och inte från det gällande börsvärdet vilket är förhållandet för börsaktier. Under de borgerliga regeringsåren genomfördes en sänkning av beskattningen. skall av substansvärdet tas upp till beskattning. Detta innebär att av sådan verklig förmögenhet inte behöver beskattas. Den totala skatten på en sådan förmögenhet inskränker sig till mindre än en procent. Innan den borgerliga regeringen genomdrev denna lindring beskattades dessa aktier för det faktiska värdet - försäljningsvärdet. Som det nu är slipper innehavare - trots flera hundra miljoner i förmögenhet - i många fall att över huvud taget beskattas för detta förmögenhetsinnehav. Vpk föreslår att den förutvarande regeln återinförs om att hela värdet - försäljningsvärdet - tas upp till beskattning i vad gäller s. k. . Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om skärpning av reavinstbeskattningen och hemställer om förslag i enlighet härmed, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om beskattningen av s. k. och hemställer om förslag i enlighet härmed. (vpk) (vpk) 1985/86 Sk295
mot · G902Sk296 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk296 och () Skattereduktion för diabetikersm. Den som på grund av sjukdom - diabetes m. m. - är i behov av särskild mat har betydande kostnader för detta. Enligt gällande regler kan extra avdrag för nedsatt skatteförmåga beviljas för merkostnaderna. normer anger merutgiften normalt till . för en diabetiker, . förden som behöver fettreducerad kost, 2 100kr. för laktosfri kost, . för glutenfri kost och . för den som behöver proteinreducerad kost. Avdragets storlek är också beroende av civilstånd och årsinkomst. För maximalt avdrag får den taxerade inkomsten för ensamstående vara högst . Vid normalinkomster på . bortfaller som regel kostavdraget helt. Det sker alltså vid en sådan inkomstnivå att den som arbetar heltid har små möjligheter att få detta extra avdrag. Enligt vår mening är det angeläget att vidga inkomstgränserna för avdrag. Vidare skulle större rättvisa skapas om det extra avdraget omformades till ett avdrag mot den slutliga skatten (skattereduktion). Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om diabetikers m. fl. merutgifter för kost.
mot · G902Sk297 · 1986-01-27 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk297 (vpk) Tillfällig avgift på penningutlåning Förhållandet inflationränta har under en följd av år utvecklats så, att kreditgivare kunnat göra sig avsevärda förtjänster på den goda realräntan. Den orättvisa rikedomsansamlingen hos begränsade skikt och institutioner i samhället har därmed ytterligare ökat. Tanken har funnits att dra in någon del av detta slags vinster till det allmänna. För att ge utrymme för socialt viktiga offentliga verksamheter och för att motverka den ojämna fördelningen av resurser i samhället, är det likväl befogat att så långt möjligt förstärka statens inkomster. En temporär avgift på t. ex. på utlåningsbeloppet ter sig därför ändamålsenlig. Realräntebeskattningen är givetvis ett mycket mer vidsträckt och även mer komplicerat problem, men som en provisorisk åtgärd vore en avgift av nämnda slag ändå värdefull för budgetförstärkningen. Utlåningen från banksystemet uppgår till , varför avgiften enbart därifrån skulle ge 700 milj. kr. Den går givetvis att tillämpa också för andra institutionella kreditgivare. Mot bakgrund av det anförda föreslås att beslutar att hos regeringen begära förslag till en provisorisk avgift på penningutlåning i enlighet med vad som beskrivs i motionen.
mot · G902Sk298 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Sk298 m. fl. (s) Rätt till skatteavdrag vid kapitalförlust genom brott I ett uppmärksammat fall har ägarna till en bensinstation blivit vägrade avdrag vid taxering för en kapitalförlust som de åsamkats vid ett inbrott i deras bensinstation. De har på detta sätt blivit påförda såväl inkomstskatt som sociala avgifter för den summa som de förlorade vid inbrottet. Förlusten har endast till en del blivit ersatt genom försäkringar och av brottsskadenämnden med anledning av att ägarna anses ha brustit i tillsyn och förvaring av pengar och checkar. Detta har av många uppfattats som stötande och en orättvis pålaga för dessa företagare som redan blivit drabbade av den direkta förlusten i samband med inbrottet. Det bör finnas goda skäl för att se över skattelagstiftningen på detta område. Även om det i och för sig är naturligt att man bör ha högt ställda krav på förvaring och hantering av pengar och värdehandlingar för alla typer av näringsidkare bör det i vissa situationer finnas förmildrande omständigheter som skattemyndigheterna kan ta hänsyn till. Det kan gälla tillfälligheter och olyckliga omständigheter som medverkat till att förlusten blev större än en rimlig självrisk. Det bör emellertid vara ett krav att förlusten och de närmare omständigheterna omkring händelsen blivit ordentligt utredda genom en polisutredning och att målet är avgjort i domstol. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av skattelagstiftningen i syfte att pröva möjligheten att i undantagsfall få avdrag i enlighet med motionen. () () () ()