mot · G902ub555 · 1986-01-24 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub555 m. fl. (s) Utbyggnad av högskolan i I budgetpropositionen, 1985/86:100 bil. 10, föreslås inte någon mera omfattande förstärkning av utbildningen vid högskolan i . Detta är beklagligt dels emedan har en mycket låg andel högskoleutbildade bland arbetstagarna, dels emedan högskolan i är en av rikets minsta enheter och genom denna sin egenskap i stort behov av utbyggnad. Vi anser att det är nödvändigt att snabbt förstärka utbildningen vid högskolan i . Nuvarande struktur vid högskolan i har en struktur som är avpassad efter i första hand näringslivets behov i . Detta innebär att högskolans profilområden är modern teknik (informationsteknologi, elektronik m. ), systemvetenskap/administrativ databehandling och ekonomi. Inom teknikområdet finns vid högskolan två linjer, data- och elektroniklinjen (80 poäng) och produktionsutvecklingslinjen (100 poäng). På den systemvetenskapliga sidan finns dataekonomlinjen (80 poäng) och ett visst utbud enstaka kurser. Utbildningsutbudet är rikt förgrenat och täcker de väsentligaste aspekterna inom ADB-området. På ekonomsidan finns ekonomlinjens s. k. basblock och den riksunika handels- och distributionslinjen. Ett bevis på kompetensen inom högskolan i och för skolans vilja att utföra extraordinära utbildningsinsatser inom utsatta landsdelar är högskolans engagemang inom det s. k. . kommer således att under budgetåren 1986/87-1988/89 i genomföra två utbildningsomgångar av en fordonsingenjörslinje om 100 poäng. Det finns många indicier som tyder på att länets näringsliv är i behov av stora satsningar på högskoleutbildning. Som jämförelse kan nämnas att högskolan i - fastän och i stort sett har samma befolkningsunderlag - är ca tio gånger större än högskolan i . Det finns således betydande svårigheter att till näringslivet i länet rekrytera arbetskraft som genomgått eftergymnasial utbildning. Förhållandet kan illustreras med en jämförelse mellan situationen i I relation till befolkningen i de två länen är det nästan så många från som från som påbörjar civilingenjörsutbildning (motsv.). Men det är sju gånger så många - fortfarande relativt sett - av de examinerade vid denna utbildning som återfinns i efter avslutad utbildning. Förhållandet är tyvärr likartat för de yrkestekniska högskoleutbildningar som hänför sig till länets tre dominerande industribranscher, verkstads-, trävaru- och livsmedelsindustrin. Av antalet högskoleexaminerade 1977/781979/80 boende i hade 4 personer examen på verkstadsindustrilinjen, 2 personer på träindustrilinjen och 4 personer på livsmedelsindustrilinjen. Exemplifieringen skulle kunna göras mycket mer omfattande. Vi vill i detta sammanhang koncentrera oss till fyra viktiga områden för utbyggnad av högskolan i . I budgetpropositionen föreslår föredragande statsrådet att planeringsramen för basblocket på ekonomlinjen vid högskolan i /88 ökas med 30 platser (till 60 platser). Vi delar statsrådets uppfattning om nödvändigheten av en förstärkning, men denna skulle behövas . Den största enskilda industribranschen i är verkstadsindustrin med av industrisysselsättningen. Maskin- och transportmedelsbranscherna är störst och svarar för ca tre fjärdedelar av sysselsättningen inom verkstadsindustrin i länet. Verkstadsföretagen och arbetstagarorganisationerna i länet understryker att högskoleutbildning behövs såväl på teoretisk nivå, i form av civilingenjörsutbildning samt kortare teoretiskt inriktade tekniska linjer om 2-3 års studier, som på teknikoperativ nivå i form av yrkestekniska högskoleutbildningar (YTH). Från verkstadsindustrins sida har särskilt framförts önskemål om yrkestekniska högskolelinjer med inriktning mot verkstadsindustrin och styr- och reglerteknik. Det bör i sammanhanget nämnas att metallkongressen förordat att verkstadsindustrilinjen och styr- och reglertekniklinjen, båda yrkestekniska högskolelinjer, skall inrättas vid högskolan i . UHÄ föreslår vidare i anslagsframställning för /87 och kommande fyraårsperiod att verkstadsindustrilinjen inrättas i /88. Verkstadsindustrin är som visats den största industribranschen i . Trots dessa saknas en relevant branschanknuten utbildning på teknikoperativ nivå. Det kan noteras att den yrkestekniska verkstadsindustrilinjen (60 poäng) är lokaliserad till nio län i riket. Anmärkningsvärt är därvid att av dessa nio län hela fem län har en mindre eller betydligt mindre omfattande verkstadsindustri än (, , , och ). Vi föreslår därför att verkstadsindustrilinjen inrättas vid högskolan i . Från olika håll i har framförts önskemål om utökad utbildning inom det administrativt inriktade dataområdet (ADB). Därvid har förts fram starka krav på att systemvetenskaplig linje skall inrättas vid högskolan i . Linjen bör i gärna ha anknytning till den utbildning som vid högskolan finns i produktionsutveckling för industrin. Kompetensuppbyggnaden hos lärarna i ADB har varit sådan, att det finns synnerligen goda förutsättningar att introducera systemvetenskapliga linjen i . Denna linje är av värde dels såsom ett stöd för näringslivet i länet, såväl på utbildningssidan som genom den utvecklingspotential som de till linjen knutna lärarna utgör, dels såsom en önskvärd bas för högskolans utbud av ADB-utbildningar. En sådan bas behövs för att den redan nu omfattande datainriktningen vid högskolan långsiktigt skall kunna stärkas och utvecklas. Vi föreslår att systemvetenskapliga linjen inrättas vid högskolan i . Livsmedelsindustrin är länets storleksmässigt sett tredje industribransch. Branschen intar en femte position i riket; endast de tre storstadslänen och län har fler anställda. Branschens andel av industrisysselsättningen har ökat och är nu . Livsmedelsindustrin i utgör en näringsgren som har expanderat kraftigt . För att ytterligare utveckla livsmedelsindustrin pågår en undersökning av möjligheterna till ökad förädling av jordbruksprodukter. Detta skulle stimulera sysselsättningen även inom jordbruket, vilket är betydelsefullt med hänsyn till jordbrukets förhållandevis omfattande andel av länets totala näringsliv. , berörda företag och fackliga organisationer samt ett flertal organisationer och myndigheter har genom i stort sett samstämmiga uttalanden framfört behovet av utbildning för livsmedelsindustrin både på teoretisk och teknikoperativ nivå. Det är dessutom väsentligt att tillvarata den speciella regionala förutsättning som i innebär. Livsmedelsindustrilinjen (60 poäng) är endast lokaliserad till i (). anförd statistik ger vid handen att mycket få skaraborgare genomgått utbildningen. Vid antagningen fanns ingen studerande från . Det är uppenbart att lokaliseringen till huvudsakligen tillgodoser studerandegrupper från . Vi förslår därför att livsmedelsindustrilinjen inrättas vid högskolan i . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behov av ökning av planeringsramen för ekonomlinjens basblock (s. k. grundläggande ekonomutbildning) vid högskolan i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behov av inrättande av systemvetenskapliga linjen (120 poäng) samt verkstadsindustrilinjen (60 poäng) och livsmedelsindustrilinjen (60 poäng) vid högskolan i . () () () (s