mot · G902A500 · 1986-01-27 00:00:00 — () Åtgärder mot den regionala obalansen i är ett län i obalans. Å ena sidan finns den norra delen med goda kommunikationer, ett välutvecklat näringsliv och eftertraktade bostadsområden, å den andra den , som i det mesta är motsatsen till den norra. Hela regionens utveckling missgynnas emellertid av att vissa delar släpar efter i stället för att samverka i satsningen för framtiden. Kraftfulla åtgärder är därför nödvändiga för att man skall komma till rätta med den rådande situationen. Satsningar i uppfattas ibland som konkurrerande med övriga delar av landet. Men det är viktigt att ha i minnet att skall ses som en enhet vad gäller näringsliv och administration, som skall kunna hävda sig i konkurrens med andra centra i . En satsning på är därmed av intresse för hela landet. Endast en välutvecklad huvudstadsregion kan ses som ett realistiskt alternativ för lokalisering av t. ex. internationella investeringar. Den har flera resurser som inte tas till vara tillräckligt. Förslagen i motionen syftar till att utjämna obalanser vad gäller tillgången på kommunikationer, arbetsplatser, utbildning, forskning och bostäder. har konstaterat att behöver två trafikflygplatser. Avtalet med om går ut och kommer inte att förlängas. Det är av nationellt intresse att huvudstaden har goda flygmöjligheter. En enda trafikflygplats i är för litet. Vid en internationell jämförelse ser man att en stad av storlek har två eller flera flygplatser. Att snabbt bygga ut för affärsflyg, inrikes- och nordiskt reguljärflyg är därför det naturliga första steget mot att göra den södra regiondelen mer attraktiv. Flygplatsen skall ses som en ersättning för och bör byggas innan man bygger en tredje bana på . får ett upptagningsområde på ca 500 000 personer mot endast 50 000 personer på samma radie från . bör den därför också ta emot utrikesflyg. En flygplats ger spin off'-effekter för investeringar och företagsetableringar i dess närområde och är därmed en av förutsättningarna för ett väl fungerande näringsliv på . också investeringar i övriga trafiksystem. Kommunikationerna inom länet bör förbättras så att fungerande tvärför- A500 bindelser mellan Södertörnskommunerna och europavägarna skapas. En ökad andel av rikets väganslag bör omfördelas till , som vid jämförelse med övriga landet är grovt missgynnat. Exempel på vägar som bör prioriteras är nr 225, väg 57 förbifart vid samt, som nämnts, vägar som förbinder olika centra med Europavägarna. Kommunikationerna mellan och , , bör byggas ut till motortrafikledsstandard hela sträckan eftersom trafiken förväntas bli tyngre och öka med planerade näringslivssatsningar m. m. i . Planerna för en fjärrtågsstation i bör realiseras. Likaså bör man se över kollektiva tvärkommunikationer för persontrafiken. Om det framtidsinriktade kunskapsintensiva näringslivet skall acceptera att lokalisera sig till krävs att en mängd områden utvecklas. Ett av dem är utbildning och forskning. Den sociala segregationen i länet medför att ungdomar i skilda delar av regionen har olika typ av utbildningsinriktning. Andelen ungdomar som antagits till teoretiska linjer på gymnasiet är väsentligt lägre i än i norra. Detta har i sin tur styrt lokaliseringen av högre utbildningar. En förändring av tillgången till högre utbildning på är därför nödvändig. a. har flera högteknologiska företag ett stort och växande behov av tekniskt utbildade personer. Ett pedagogiskt utvecklingsblock är beslutat att förläggas till . Inriktningen kommer att vara mot finsk invandrarundervisning. har lång och väldokumenterad erfarenhet inom invandrarområdet och genom att ytterligare satsa på närliggande utbildning kan ett invandrarcentrum byggas upp där. Kommande läsår tar man i bruk ett vårdgymnasium i . En naturlig utveckling är då att förlägga vidareutbildning på högskolenivå inom vårdsektorn till skolan. En rad högskolekurser är nu förlagda till . Det gäller lärarutbildningar, utbildning av fritidspedagoger, företagar- och datautbildningar. I årets budgetproposition ingår också medel till en yrkesteknisk högskola i . Den redan stora koncentrationen av delar av utbildning dit, liksom det stigande behovet av högre utbildning för ett förhoppningsvis växande näringsliv på , gör det naturligt att lägga en fast planering för högskoleverksamheten i . I en idé- och debattbok, som professor skrivit på uppdrag av regionalplanekontoret i , redovisas att är ett av världens större. skulle det komma att förse drygt 30 000 personer med grundutbildning på högskolenivå. Några av de allra mest framgångsrika universiteten är dock betydligt mindre, skriver professor och ger som exempel och , som vartdera har ca 11 000 studenter. Några av de fördelar som redovisas för mindre universitet är effektivare Mot. forskningsstödjande miljö och samma kostnadsnivå för jämförbara utbild- A500 Dessutom skulle administrationen av det gamla i bli effektivare. Sådana delningar av storstadsuniversitet har gjorts med mycket positiva resultat i , och . De redovisade utbildningssatsningarna är en förutsättning för att ett modernt kunskapsintensivt näringsliv skall kunna finna det attraktivt att välja som lokaliseringsort. finns vissa områden där ett embryo till en specialiserad satsning existerar. En fortsatt satsning på biotekniskt centrum i är nödvändigt. bör uppmuntras att placera biotekniskt orienterad verksamhet där. och statens miljömedicinska laboratorium är andra verksamheter som bör stimuleras att flytta dit. Det bör också uppdras åt att fortsätta förläggningen av decentraliserade förvaltningsfunktioner i den . har redan startat sin utveckling mot att bli ett energitekniskt centrum där olika typer av resurser kan samverka med varandra i utveckling av för landet väsentlig energiteknik. Vid ett energikombinat i måste också utredas frågan om oljeomlastning där. I ett läge där hela södra regionens framtid ligger i vågskålen kan man inte acceptera att Gotlandstrafiken skulle flyttas från . För att stimulera landets och regionens småföretagare bör i större utsträckning än tidigare statlig upphandling göras på sådant sätt att även småföretagare får möjlighet att t. ex. delta i anbudsgivning. Den miljöavdelningen vid regionalplanekontoret har visat att en rationalisering av miljöskyddsbestämmelserna mycket väl skulle kunna ske i till gagn för näringslivet. På grund av närheten till stora reningsverk och effektiv räddningstjänst skulle man mycket väl kunna ha specialbestämmelser för de småföretagare i som handskas med miljöfarliga ämnen. Ett inslag därvidlag skulle vara att minska byråkratin vid tillståndsgivningen för handhavande av miljöfarliga ämnen. har mycket speciella arbetsmarknadsproblem. Två väsentliga inslag däri är en jämförelsevis stor grupp långtidsarbetslösa liksom en hög andel invandrare. Arbetsmarknadsmyndigheternas resurser måste därför förstärkas. Ett väl utveklat näringsliv och ett administrativt centrum i skulle kunna bygga på bioteknik i , förvaltning i , transporter och utbildning i , flygplats och invandrarcentrum i , företagarcentrum i samt energicentrum i och . Den bofasta skärgårdsbefolkningen utgör grunden för en levande skärgård. ^500 Arbete och service måste räcka om. Kommunikationerna är livsnerven. Godstransporterna av t. ex. färskvaror och företagens råvaror måste förbättras ytterligare. Stelbent byråkrati och klumpiga myndighetsbeslut är ett hinder för utvecklingen av skärgårdens mycket speciella förutsättningar. Skärgården skulle därför kunna förklaras för byråkratisk frizon med lokal handlingsfrihet och undantag från verklighetsfrämmande förordningar. I en utveckling av länets förutsättningar att bättre utnyttja sina resurser att bli ett turistlän har naturligtvis den unika skärgården sin självklara plats. har stora satsningar gjorts för att hålla skärgården ren. Sopsäckar har placerats ut och en intensiv informationsverksamhet har bedrivits. Besökarna i skärgården klarar nu oftast av sin del att hålla rent men när det inte finns medel att tömma sopsäckarna blir effekterna begränsade. Omprioriteringar måste därför göras. De risker som är förknippade med fartyg som transporterar miljöfarliga ämnen måste minimeras. Enligt uppgift har lotsarna i och olika regler för fartygens djupgående. Detta får t. ex. till följd att lotsbyte sker på andra platser än vad som vore naturligt för att man på så sätt kan kringgå reglerna. Reglerna bör därför göras lika. Bestämmelser om dubbel bordläggning på fartyg bör införas för att öka säkerheten vid miljöfarliga transporter inomskärs. 'Resurserna för kulturminnesvården i länet är otillräckliga. Detta gäller både byggnadsvård och fornminnesvård. En större del av de statliga kulturhistoriska bostadslånen bör tilldelas , som i förhållande till andra län är missgynnat i detta avseende. När nationella obalanser uppstår är det naturligt att göra korrigeringar i form av regionalpolitiska satsningar. Samma tänkande måste också gälla när det gäller obalanser inom . För att ta till vara och utveckla de resurser som finns i krävs en medveten politik. Därtill krävs också samlade satsningar från stat, landsting, kommuner och näringsliv på infrastruktur i vid mening. Motionen har försökt peka på de insatser som kan göras genom myndighetsåtgärder. Dessa måste dock självfallet genomföras i samverkan med det näringsliv som skall verka i regionen. En stark huvudstadsregion är till gagn för hela landet, vilket stora internationella undersökningar visat. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att en trafikflygplats bör byggas på , [2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om lokalisering av högskoleutbildning till ,1] 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om fördelning av anslag till vad gäller väganslag, arbetsmarknadsresurser och bostadslån till kulturhistoriskt värdefulla byggnader, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om en rationalisering av miljöskyddsbestämmelserna i , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om översyn av lotsregler i och , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt anförts i motionen om behovet av åtgärder för att motverka obalansen i . 1 1985/86:Ub620.