mot · G902ub813 · 1986-01-23 00:00:00 — Motion till 1985/86:Ub813 m. fl. (c) Grundskola och gymnasieskola 1985/86 Ub813815 I denna kommittémotion kommer vi att under resp. anslag redovisa de förändringar vi föreslår i förhållande till regeringens budgetproposition och också göra erforderliga medelsanvisningar. Utgångspunkten har därvid varit den grundsyn som kommit till uttryck i vår partimotion angående utbildning och forskning, nämligen att satsningen på utbildning skall ses som en investering och skolan bör därför, så långt detta är möjligt, fredas från besparingar. Att låta skolan behålla sina resurser i en period av sjunkande elevunderlag innebär en betydande kvalitetsförstärkning, inte minst genom minskande klasstorlekar. Vidare ökas möjligheterna att behålla små nedläggningshotade skolor, vilket är viktigt ur många synpunkter - inte minst regionalpolitiska. Även den positiva effekten på lärarnas arbetsmarknad är av stor betydelse och bör ses i ett samhällsekonomiskt perspektiv. Regeringens förslag med en krympande organisation kombinerat med en treprocentig reduktion av statsbidraget innebär en betydande risk att det övergripande målet med en likvärdig skola över hela landet sätts i fara. kan inte acceptera en sådan utveckling. När det gäller gymnasieskolans dimensionering har regeringen numera anslutit sig till grundsyn om en totaldimensionerad gymnasieskola där finansieringen också måste prövas med utgångspunkt från andra sektorer. Om gymnasieskolan måste avvisa ett stort antal sökande så får ju samhället kostnader på annat sätt - i allmänhet på andra huvudtitlar inom statsbudgeten. Tyvärr leder inte denna insikt fram till några konkreta förslag - mer än en oacceptabel överinskrivning i gymnasieskolans klasser. Prioriteringen av 16och 17-åringarna vid intagning till gymnasieskolan innebär, som bl. a. påpekat i sin anslagsframställan, att stora grupper äldresökande nu utestängs från utbildning i gymnasieskolan. Detta kommer i sin tur att öka trycket på den kommunala vuxenutbildningen men inte heller detta förhållande föranleder några förslag från regeringens sida. Denna underlåtenhet kan leda till att de utbildningsklyftor som utbildningsministern redovisar på s. 20 i budgetpropositionen kan komma att fördjupas. I vart fall torde det visa att vuxenutbildning inte är något bra område för regeringens spariver. Låt oss i denna inledning konstatera att regeringen nu tagit fasta på förslag från föregående år att medge kommunerna rätt att inom ramen för tilläggsbidraget få anställa fasta lärarvikarier. Det är ett bra 1 förslag som bidrar till att höja kvaliteten i skolan och som ligger långt ifrån de tidigare idéerna om att spara på skolans vikarier. Under detta anslag anvisas . som bidrag till löntagarorganisationerna för deras verksamhet med skolinformatörer m. m. Vi anser att detta anslag bör föras över till anslaget B 2. Som vi kunde befara redan i samband med regeringens proposition om en ny skollag, försvinner nu länsskolnämndernas anslag för de regionala planeringsråden och därmed sammanhängande verksamhet. Vi anser detta vara en allvarlig nedrustning av skolans möjligheter att upprätthålla en bred och allsidig kontakt med arbetslivet. Vi föreslår att . tillförs detta anslag, främst för att ge länsskolnämnderna möjlighet att inordna de nuvarande regionala SSA-sekreterarna i länsskolnämnderna ordinarie organisation. B 8 Fortbildning m.m. Under detta anslag redovisar föredragande statsrådet att han har för avsikt att återkomma i samband med nästa års budgetproposition och redovisa den översyn av fortbildningens organisation liksom behovet av kompetenshöjande utbildning i samband med den nya grundskollärarutbildningen som pågår inom . För vår del föreslog vi särskilda insatser för kompletteringsutbildning av redan yrkesverksamma lärare. Detta behov är nu än mer accentuerat och vi beklagar den senfärdighet som regeringen visat i denna viktiga fråga. Vi menar att en del av de resurser som friställs genom de sjunkande elevtalen bör användas för sådana utbildningsinsatser. bör därför begära att regeringen återkommer med förslag om kompletterande utbildning för redan yrkesverksamma lärare. Därmed kan den utbredda s. k. kvackningen, dvs. att lärare tvingas undervisa i ämnen för vilka de saknar utbildning, nedbringas. B 11 Bidrag till driften av grundskolor m, m. I enlighet med det övergripande synsätt på utbildningens betydelse för samhällsutvecklingen som vi redovisat i vår partimotion om utbildning och forskning samt i inledningen till denna kommittémotion motsätter vi oss regeringens nedskärningar inom utbildningssektorn. Vi yrkar således avslag på förslaget på en treprocentig reduktion av statsbidraget, vilket under denna anslagspost innebär 452,6 milj. kr. Vi föreslår vidare att de resurser som frigörs inom till följd av det sjunkande elevunderlaget får stanna i skolan och därmed betraktas som en särskild resurs som kan disponeras av länsskolnämnderna för att, efter en pedagogisk-organisatorisk bedömning i varje särskilt fall, begränsa de negativa effekterna av elevminskningen i skolan. En mindre del (ca 10 milj. bör kunna användas för att inleda arbetet med att ge redan yrkesverksamma lärare en kompletterande utbildning, och likaså en mindre del (ca 10 milj. som ett led i medelstillskottet för att avveckla systemet med timreduktioner i gymnasieskolan. Med utgångspunkt från anslagsframställan beräknar vi den totala resursen till ca 160 milj. kr. för /87. Detta får dock effekt på statsbudgeten först fr. o. m. /88. I likhet med de närmast föregående åren föreslår vi att statsbidraget till den samlade skoldagen avskaffas och i samband därmed hela det regelsystem som styr verksamheten. Bidraget uppgår nu till ca . per elev och år av dem som omfattas av den samlade skoldagen (mindre än hälften om man räknar på samtliga elever i ) men har genom sin konstruktion en kraftigt kostnadshöjande effekt. Vi menar att kommunerna själva bör få bestämma såväl omfattningen som innehållet i den samlade skoldagen. Den besparing som därvid uppkommer, ca 42,5 milj. kr., bör tillföras anslaget B 19 att där användas för avveckling av systemet med timreduktioner. Med hänsyn till dessa förändringar bör anslaget B 11 beräknas till 14 . Finansieringen av de ökade kostnaderna redovisas i vår partimotion om den ekonomiska politiken. B 19 Bidrag till driften av gymnasieskolor Regeringens förslag när det gäller gymnasieskolans dimensionering innebär i förhållande till antalet 16-åringar, en reell minskning. Antalet 16-åringar ökar såväl /87 som /88, medan regeringen föreslår oförändrat 124 000 intagningsplatser för båda åren. Detta rimmar illa med den uttalade ambitionsnivån att alla utbildningssökande under bör beredas plats i gymnasieskolan. håller fast vid kravet om en totaldimensionerad gymnasieskola och föreslår att begär att regeringen återkommer till med ett förslag som står i överensstämmelse med de utfästelser som gjordes under valrörelsen och i regeringsdeklarationen. Ett sådant förslag bör också innebära att den nuvarande ordningen med prioritering av 16- och 17-åringar vid intagning till gymnasieskolan bör upphöra att gälla. I avvaktan på ett sådant förslag bör kommunerna och länsskolnämnderna få en viss vägledning för sitt planeringsarbete. Vi föreslår därför att stora ramen för /87 utökas med 6 000 intagningsplatser till 130 000 och att lilla ramen i likhet med förslag tillförs 4 770 årselevplatser utöver regeringens förslag. För /88 bör den stora ramen tillföras ytterligare 2 000 intagningsplatser och den lilla ramen ytterligare 1 000. Planeringsramen /89 bör sedan ligga kvar på en oförändrad hög nivå, trots att antalet 16-åringar då åter börjar att minska. Med den dimensionering som vi föreslagit blir det dessutom möjligt att avstå från sådana extraordinära åtgärder som regeringen tillgripit av typen överinskrivning i gymnasieskolans klasser. Den åtgärden bygger dessutom på antagandet att en stor del av gymnasieskolans elever avbryter sina studier och övergår i det kommunala uppföljningsansvaret. Vi menar att man i stället bör öka stödinsatserna för de elever som får svårigheter att följa med i undervisningen för att på så sätt hjälpa dem att stanna kvar i gymnasieskolan. Den utökning av gymnasieskolans kapacitet som vi nu föreslagit bör i första hand läggas ut som företagsförlagd yrkesutbildning. Olika former av inbyggd utbildning, lärlingsutbildning, hantverksutbildning och verkstadsskolor bör ges ett större utrymme i gymnasieskolans planering. Detta bör ge regeringen till känna. förekommer begreppet timreduktion i gymnasieskolan. Det innebär att antalet lärarveckotimmar reduceras vid mindre undervisningsgrupper. Enligt vår mening har denna timreduktion haft en mycket negativ inverkan på undervisningens kvalitet och vi föreslår därför att systemet avvecklas under de två kommande budgetåren. För /87 föreslår vi att 42,5 milj. kr. tillförs anslaget B 19 för detta ändamål. Vi noterar med tillfredsställelse att regeringen är beredd att satsa på en utökad försöksverksamhet för att stärka konsumtionslinjen. Vi biträder det förslaget och tolkar denna åtgärd som ett uttryck för regeringens vilja att långsiktigt slå vakt om denna utbildningsväg. Vid föregående aktualiserade vi frågan om särskild språkundervisning i utomeuropeiska språk. Med tanke på vårt lands kulturella och kommersiella förbindelser är det av stort värde med ökade kunskaper i andra språk än de västeuropeiska. Bestämmelserna för läroplanen i gymnasieskolan medger visserligen studier i andra moderna språk än de vanliga västeuropeiska språken. Men vissa praktiska omständigheter såsom tillgång på kompetenta lärare sätter en gräns för dessa möjligheter. Det vore av stort värde att former för samarbete mellan högskolan och det allmänna skolväsendet kunde utvecklas i syfte att i större utsträckning göra det möjligt att i gymnasieskolan studera exempelvis utomeuropeiska språk. Förutsättningarna för ett sådant samarbete torde vara bäst på högskoleorter. För sådana utbildningar bör hela riket vara upptagningsområde. Under en följd av år har ett särskilt anslag på 1,6 milj. kr. utgått till för en högre specialkurs för yrkesdansare. Vi föreslår att dessa medel överförs till anslaget B 23 under rubriken: Verksamhetsstöd. Då kan detta anslag för vissa lågfrekventa utbildningar räknas upp med motsvarande belopp. I likhet med vad som anförts om yrkar vi avslag på regeringens förslag om en treprocentig minskning av statsbidraget. Anslaget, bidrag till driften av gymnasieskolor, bör därför räknas upp med 128 milj. kr. B 20 Bidrag till åtgärder inom kommunerna uppföljningsansvar för ungdom m. m. Under detta anslag föreslår vi inga konkreta förändringar men utgår från att anspråken på detta anslag reduceras i takt med att gymnasieskolan ges en utökad dimensionering. Vi noterar dock det motsägelsefulla i att föredraganden, trots att han i det föregående talat om att fler skall få plats i gymnasieskolan, beräknar ett oförändrat antal, ca 14 000 ungdomar, kommer att behöva uppföljningsåtgärder under /87. Värd att notera är också följande passus på s. 149: har endast i undantagsfall samordning kunnat ske mellan åtgärderna inom uppföljningsansvaret och gymnasieskolan. LA-kurser (lokalt arbetsmarknadsanknutna) som skulle kunna vara lämpliga byggstenar i de individuella planerna har varit svåra att anordna på grund av brist på årselevplatser! B 21 Särskilda åtgärder i gymnasieskolan Under denna rubrik redovisas ett nytt anslag om . Genom den särskilda SÅS-resurs för gymnasieskolan som tillskapas anser föredragande statsrådet att denna skolform tillförts ökade resurser! Tillskottet om dryga 22 milj. kr. bör dock ställas i relation till den nämnda besparingen om 128 milj. kr. Efter förslag från den tidigare center-folkpartiregeringen beslöt 1982 om särskilda regler för statsbidrag till fristående skolor på grundskolenivå. har liknande regler tillkommit för fristående skolor på gymnasial nivå. Reglerna innebär att regeringen utifrån givna kriterier, fattar beslut i varje enskilt fall. Med de erfarenheter som vunnits menar vi att prövningsförfarandet bör kunna förenklas. Vi föreslår att i de fall den sökande skolan uppfyller de krav som fastlagts i de nämnda riksdagsbesluten och den berörda kommunen tillstyrker ansökan bör kunna fatta beslut i regeringens ställe. I de fall SÖ avslår en ansökan skall naturligtvis den berörda skolan kunna anföra besvär hos regeringen. C 1 utbildning för vuxna Även under detta anslag föreslås en besparing på som drabbar såväl vuxenutbildning som grundutbildning för vuxna. Vi yrkar avslag på detta förslag och föreslår att anslaget tillförs 36 milj. kr. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar avslå regeringens förslag om ett särskilt anslag om . till löntagarorganisationerna för deras verksamhet med skolinformatörer m. m., 2. att beslutar anvisa . under anslaget B 2, Länsskolnämnderna, för regionala SSA-sekreterare m. m., 3. att hos regeringen begär förslag till kompletteringsutbildning av redan yrkesverksamma lärare, 4. att med avslag på regeringens förslag om en treprocentig besparing på anslaget B 11, Bidrag till driften av m. m., beslutar anvisa ytterligare 425,6 milj. 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om det vikande elevunderlaget och resurser, 6. att beslutar avskaffa statsbidraget till den samlade skoldagen och i samband därmed hela det regelsystem som styr verksamheten, varvid den uppkomna besparingen, 42,5 milj. kr. tillförs anslaget B 19, 7. att hos regeringen begär förslag till en totaldimensionerad gymnasieskola, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om prioritering av 16- och 17-åringar vid intagning till gymnasieskolan, 9. att beslutar att gymnasieskolans stora ram för /87 skall utökas med 6 000 intagningsplatser utöver regeringens förslag och den lilla ramen med 4 770 årselevplatser, 10. att beslutar att gymnasieskolans stora ram för /88 skall utökas med 2 000 intagningsplatser utöver regeringens förslag och den lilla ramen med 1 000 årselevplatser, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om gymnasieskolans planeringsramar för /89, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om företagsförlagd utbildning, 13. att beslutar anvisa 42,5 milj. kr. för att inleda avvecklingen av systemet med timreduktioner i gymnasieskolan, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utomeuropeiska språk i gymnasieskolan, 15. att med avslag på regeringens förslag om ett särskilt bidrag på 1,6 milj. kr. till beslutar att tillföra anslaget B 23, Verksamhetsstöd, motsvarande belopp, 16. att med avslag på regeringens förslag om en treprocentig besparing på statsbidraget till gymnasieskolan beslutar tillföra anslaget B 19 ytterligare 128 milj. 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statsbidragsprövningen av fristående skolor, 18. att med avslag på regeringens förslag om en treprocentig besparing på statsbidraget till komvux och grundvux beslutar tillföra anslaget C 1 ytterligare 36 milj. kr.