mot · G902414 · 1986-04-01 00:00:00 — Motion till 1985/86:414 m. fl. (m) Riktlinjer för industripolitiken på rymdområdet, m. m. 1985/86:127) Över hela världen upptäcker företag, vetenskapsmän och regeringar den viktiga potential som finns inom rymdteknologi. spelar satelliter en oerhört betydelsefull roll. Telefonsamtal utväxlas till ständigt sjunkande kostnader mellan olika kontinenter, länder och i allt större utsträckning inom länder med hjälp av kommunikationssatelliter. Vädersatelliter ger tillförlitliga väderprognoser. Fjärranalyssatelliter ger ständigt ny kunskap om jorden, dess atmosfär och hav. Det finns många framtidsförutsägelser kring rymdteknologi de flesta ger ett verklighetsfrämmande intryck, men innan de avfärdas är det väsentligt att erinra sig att mycket av det som för 25 eller ansågs som teknisk fantasi och praktiskt ogenomförbart är i det närmaste alldagliga företeelser. har utvecklingen på rymdområdet dominerats av och . har en alltmer avancerad och framgångsrik rymdindustri utvecklats i . har en industristruktur som ger flera naturliga anknytningar till rymdteknologi. Vi har goda förutsättningar för att dra nytta av t. ex. kommunikationssatelliter och fjärranalyssatelliter. Med utgångspunkt i dessa förutsättningar är det beklagligt att regeringen inte har större ambitioner inom det rymdteknologiska området. är visserligen ett litet land, och vi kommer aldrig att kunna ha ett fullständigt teknikkunnande på detta område, men för att överhuvud taget delta i och dra nytta av den tekniska utvecklingen är det nödvändigt att bidra med statliga medel. deltagande i det europeiska rymdsamarbetet En svensk rymdsatsning måste alltid bli en satsning på det europeiska rymdsamarbetet. Inom ramen för () samarbetar de västeuropeiska nationerna för att successivt bygga upp en oberoende europeisk rymdkapacitet. ESA:s arbete kan ses som en av de viktigaste länkarna i ansträngningarna att förhindra att helt kommer att passeras av och när det gäller framtidsteknologierna, och då reduceras till föga mer än ett teknologiskt vasallförhållande till dessa. Det s. k. rymdlyftet 1979 innebar en satsning på den nationella kompetensuppbyggnaden för att skapa en stabilare bas för deltagandet i det euro Satsningarna på främst och Tele-X innebar där- Mot. 1985/86:414 för en viss temporär nedtrappning av ESA-engagemanget, som det bilaterala avtalet med och fullföljdes. enades ESA-nationerna däribland vid ett ministerrådsmöte i om en vittsyftande plan för att utveckla den europeiska rymdkapaciteten. Det handlade om en europeisk självständighetsförklaring på rymdteknologins område, om än med betydelsefulla komponenter av samarbete med främst och . Förutom det s. k. basprogrammet omfattar den nya ESA-satsningen den nya tunga bärraketen 5, rymdflygplanet samt . Samtliga ESA-nationer utom och har hitintills förklarat sin beredvillighet att delta i dessa tre stora projekt. Det svenska beskedet har fördröjts av den osäkerhet som skapats genom regeringens vacklande rymdpolitik. I propositionen föreslås en fyraårsram på 966 milj. kr. för den svenska rymdpolitiken. Av dessa är ca 65 milj. kr. avsedda för fortsatt deltagande i SPOT-programmet och ca 690 milj. kr. för deltagande i de olika ESA-programmen. Detta innebär att det svenska deltagandet i det europeiska rymdsamarbetet trappas ned. Efter rymdlyftet 1979 och dess nationella satsning skulle nu följa en upptrappad europeisk satsning. När regeringen nu föreslår att vi i stället skall ta ett steg tillbaka innebär detta att intentionerna bakom den hittillsvarande rymdpolitiken delvis spolieras, som gör sig självt allt mindre betydelsefullt på ett av de viktigaste framtidsteknologiområdena. Det är en kortsynt och förfelad politik. För vöre det rimligt att delta i ES A-samarbetet med en andel som minst motsvarar vår andel av ESA-staternas sammanlagda BNP, dvs. Som ett högt utvecklat industrisamhälle med starkt intresse för högteknologiutveckling skulle det icke vara orimligt att vi valde att t. o. m. delta på en högre nivå. Det är den linje som valts av högteknologiskt aggressiva stater som , och . ESA-medlemmarnas relativa bidrag 1985 1 Andel av sammanlagda BNP för ESA-medlemsländer. 2 Andel av de totala anslagen till . 3 Verklig andel/nominell andel. Delvis på grund av de nationella satsningarna bidrar till de till de frivilliga ESA-programmen med en andel av . Enligt intentionerna och förslag från statens delegation för rymdverksamhet hade det nu varit naturligt att sträva efter en viss ökning av denna andel, för att möjliggöra ett fullödigare svenskt deltagande i de olika programmen. Regeringens förslag innebär i stället en successiv sänkning av den svenska andelen från till 1989/90. I förhållande till sina ekonomiska resurser finns det inget västeuropeiskt land med undantag av som så tydligt prioriterer ned den rymdindustriella satsningen. Såväl som satsar, eller avser att satsa, väsentligt mera i i förhållande till sina ekonomiska resurser. Regeringens politik vänder ryggen mot framtiden. Konsekvenserna kan komma att bli allvarliga. Den begränsade ambitionen möjliggör icke mycket mer än ett symboliskt deltagande i Hermes- och Columbusprojekten om det skall vara möjligt att upprättahålla en andel på t. ex. i utvecklingen av 5. Detta innebär att ställer sig utanför en stor del av arbetet med det praktiska utnyttjandet av rymdteknologin. Detta kan bli speciellt allvarligt för den satsning på fjärranalysverksamhet etc. som gjorts i med utgångspunkt i Landsat- och SPOTsatelliterna. SPOT är fjärranalys utförd med en teknologi som i dessa sammanhang måste betecknas som konventionell. Detta var en förutsättning för den säkerhet som krävdes för att projektet skulle kunna kommersialiseras. Successivt kommer ny och mera avancerad fjärranalysteknik att utvecklas och tas i operativt bruk. För att den satsning som gjorts i på detta område långsiktigt skall bära frukt är det av största betydelse att deltar i den framtida utvecklingen. Som en teknisk uppföljning på kommer att skjuta upp ERSI (1) som med hjälp av främst mikrovågsradar kommer att utveckla helt ny teknik för fjärranalys. deltagande i ERS-programmet är av stor betydelse för bl. a. möjligheter att fungera som mottagnings- och bearbetningsstation för data från satelliten. Det är därför beklagligt, att den av regeringen föreslagna budgetramen sannolikt kommer att framtvinga en sänkning av det svenska deltagandet i ERS från planerade till . Detta kan komma att inverka på de övriga ESA-staternas intresse av fortsatta satsningar på inom ramen för detta program. Den avgörande förändringen till ny teknologi i fråga om fjärranalys och högupplösningsteknik kommer emellertid att tas genom de s. k. polära plattformar som ingår som en integrerad del i . Dessa s. k. Earth Observation Polar Platforms (EDPP) är stora rymdstrukturer med möjligheter till utnyttjande av helt ny och mycket avancerad teknologi för olika former av jordobservation. Genom att de kommer att gå i s. k. polära banor finns det ett betydande potentiellt intresse för mottagnings- och sannolikt också bearbetningsstationer på den latitud där bl. a. ligger. Genom den nedtrappade ESA-satsningen möjliggörs nu föga mer än ett Mot. 1985/86:414 symboliskt deltagande i Columbusprogrammet, och även om detta till stor del skulle koncentreras på just de polära plattformarna och EOPP kommer man att konstatera att självt nu ställt sig utanför denna teknologiska nysatsning. Det är svårt att överblicka vilka effekter detta mot mitten och slutet av kan få för . Möjligheten av att ett nytt och mer offensivt ESA-land som ställer krav på mottagnings- och bearbetningsstationer skall inte undervärderas. geografiska läge är i dessa sammanhang snarare mer fördelaktigt än Kirunaområdet. Att nu beskära vårt deltagande i den europeiska rymdsatsningen är således icke enbart att missa framtida möjligheter utan kanske dessutom att spoliera vad som redan uppnåtts. Mot denna bakgrund är det nödvändigt att nu lägga fast en ram för ESAdeltagandet som förhindrar en nedtrappning av vårt engagemang och som skapar en bas för framtida upptrappningar. Fyraårsramen för deltagande i de olika ESA-programmen bör därför höjas från ca 690 till ca 790 milj. kr., dvs. med i förhållande till regeringens nedtrappningsförslag. Som framgår av det följande förutsätter vi att detta finansieras genom en kommersialisering av Tele-X. En sådan kan emellertid komma att inbringa avsevärt större ekonomiska resurser. Möjligheterna att överföra även dessa till deltagande i olika europeiska rymdsatsningar bör seriöst prövas. beräknas skjutas upp . Dess tillkomst präglades av många diskussioner och debatter. 1 den utformning som satelliten nu fått är det en s. k. högeffektsatellit. Mycket av uppmärksamheten kring Tele-X har koncentrerats till dess TV-utsändningsförmåga och till hur TV-kanalen i satelliten skall disponeras. Men den stora fördelen med Tele-X ligger i dess överföringskapacitet för data och video. Tack vare den höga uteffekten i satellitens sändare kan markstationerna få en enkel och billig utformning. Således blir det möjligt för många företag att med hjälp av Tele-X ordna datakommunikation med datorer på andra orter. Det kommersiella behovet av dataöverföringar ökar snabbt inte minst beroende på CAD/CAM-teknikens inträde. Tillkomsten av allomfattande standarder både för styrning av maskiner och för kontorskommunikation medför att kompatibilitetsproblemen kommer att minska, och företagen kan använda sin datautrustning även för kommunikation med andra företag. Detta ställer ökade krav på datanätverk för s. k. höghastighetsöverföring. Tele-X har förmågan att fungera som en dataväxel för de markstationer som ingår i systemet. Det bör noteras att kommunikation mellan företag genom Tele-X således kan ordnas utan överföring via nät. Televerken i de nordiska länderna håller på att kraftigt 12 utöka möjligheterna till snabb dataöverföring med hjälp av det nätverk av optisk kabel som håller på att läggas ut. Detta kommer att erbjuda en annan Mot. 1985/86:414 möjlighet för företag med behov av dataöverföringar. Tills vidare kommer dock stora delar av att ligga utanför de optiska kablarnas område, varför företagen där får något sämre dataförbindelser. Genom ett avtal mellan den svenska och den norska regeringen har , som till ägs av svenska staten, bildats för att beställa och skjuta upp Tele-X. Efter en experimentperiod har (Notelsat), som ägs av svenska och norska televerken, möjlighet att överta äganderätten till Tele-X. Denna överlåtelse skall ske till ett marknadspris som är beräknat med hänsyn till vilka intäkter Notelsat kan förväntas få från Tele-X-trafiken. Enligt vår mening är det olyckligt om de två främsta kommunikationsmedlen för dataöverföring i kommer att ha samma ägare televerken. Det kommer alltid att finnas en risk för intressekonflikter konflikter som kan vara till den nytillkommande rymdteknikens nackdel. Televerkens intresse för Tele-X har varit ganska svalt. Att de nu kommer att bli ägare till satelliter är ingen lämplig konstruktion. Det finns ett dokumenterat intresse från flera företag att bilda den svenska delen i en ny företagsbildning som på kommersiella villkor kan överta äganderätten till Tele-X. De beräkningar som har gjorts visar att Tele-X med tillhörande jordsegment samt rätten att skjuta upp de projekterade systersatelliterna Tele-Y och Tele-Z är värt ca 800 milj. kr. Om staten skulle kunna träffa en överenskommelse med den som innebär att de nordiska televerken släppte sin rätt att köpa Tele-X skulle satelliten kunna erbjudas till försäljning. Staten skulle därvid erhålla ett betydande medelstillskott, vilket delvis kan användas för att kompensera de ökade kostnaderna för bidrag till som föreslås ovan. Det bör tilläggas att en försäljning av Tele-X inte i sig innebär någon förändring för TV-utsändningen från satelliten. De nordiska televerken skall enligt dagens avtal erlägga ersättning till Notelsat; i stället får man betala till ett privat bolag. Regeringen bör genast inleda överläggningar med den norska regeringen i syfte att möjliggöra en privatisering av Tele-X. Därefter bör den återkomma till med förslag till beslut. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att avslår vad regeringen förordat om de allmänna riktlinjerna för rymdverksamheten, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om svenskt deltagande i det europeiska rymdsamarbetet, 3. att till Europeiskt rymdsamarbete m. m. för /87 anvisar ett förslagsanslag av , 4. att bemyndigar regeringen att under budgetåret ^ 1986/87 ikläda staten nya förpliktelser inom europeiskt rymdsamarbete om högst , 5. att hos regeringen begär förslag till privatisering av Mot. 1985/86:414 Tele-X i enlighet med vad som i motionen anförs. Per () Per ()